138 LINTIA DÉNES 



— Ristovac 18. IX. 1894. 

 B. — Negotin 1899. 



Família Gruidae. 



193. Griis grus (L.) 

 Szerb.: Zdral. 



A vonulás időszakában sokfelé lehet a darut Szerbiában megfi- 

 gyelni ; költeni azonban, úgy látszik, csak egyes helyeken szokott. Reiser 

 azt mondja, hogy csak a «Blato na Vlasini»-n fészkel és költ. Itt talált 

 ő 1899. június 11-én 8 fészkelő párt. 



Während der Zugszeiten ist der Kranich im Lande vielerseits zu 

 beobachten ; zu brüten scheint er aber nur auf einzelnen Plätzen. Reiser 

 sagt, dass er nur am «Blato na Vlasini» nistet und brütet. Hier fand er 

 am 11. VI. 1899. 8 brütende Paare. 



— Negotin 1890. 



8 Crvena Vodina (B. Kosovo) 7. III. 1905. 



Família Rallidae. 



194. Fiilica atra (L.) 

 Szerb.: Liska. Liska. 



A szárcsa a legközönségesebb madarak egyike Szerbiában. Az or- 

 szág minden kisebb-nagyobb mocsarán, tócsáján vagy pocsolyáján lehet 

 vele találkozni. Igen korán érkeznek és csak októberben távoznak ismét 

 el. Enyhébb teleken, a hol nyílt vizek vannak, át is telelnek egyesek. 

 Nádasokban fészkel. 



Einer der gemeinsten Sommervögel Serbiens ist das Blässhuhn. An 

 allen kleineren und grösseren Sümpfen, Gewässer und Morasten des 

 Landes begegnet man ihnen. Kommt sehr Früh an und zieht erst im 

 Oktober ab. In milderen Wintern, wo es offenes Wasser gibt, überwin- 

 tern mituntern einzelne. Brütet in Röhrichte. 



B. — Bara Budany (b. Nis) — V. 1902. 



S Krupac kod Pirota 10. XII. 1902. 



S Reka Rabas (b. Valjevo) 1. IV. 1903. 



195. Galliniila chloropus L. 



Szerb: Stioka velika. Klokocica (b. Rogat). Crvenoglavi pietlic. 



Szintén olyan gyakori, mint az előbbi faj. A vízityúk azonban csak 

 későbben érkezik és korábban távozik el. Épp úgy költ, mint a szárcsa. 

 Reiser 2 példányt gyűjtött. 



1st auch so häufig, als die vorige Art. Das Teichhuhn kommt aber 

 später an im Frühjar und wandert früher fort. Nistet nach Art des 

 Blässhuhns. Reiser sammelte 2 Exemplare. 



