A madarak palaeontologiájának története és 



irodalma. 



Irta : DR. Lambrecht Kálmán. 



Minden ismeret történetének eredete többé-kevésbbé homályba 

 vész. Az első úttörők még maguk is csak tapogatóznak; leírásaik — 

 a kezdet nehézségeivel küzdve — nem szabatosak, több bennük a sej- 

 dítő, mint a positiv elem. Fokozottan áll ez a palaeontologiára, amely- 

 nek gyakran bizony igen hiányos anyaga gazdag recens összehasonlító 

 anyagot és alapos morphologiai ismereteket igényel. 



A palaeontologia legismertebb történetíróinak, MARSH-nak^ és 

 ZiTTEL-nek2 chronologiai beosztásait figyelmen kívül hagyva, ehelyütt 

 Abel3 szellemes beosztását fogadjuk el és megkülönböztetünk a madár- 

 palaeontologia történetében 1. phantasticus, 2. descriptiv és 3. morpho- 

 logiai és phylogenetikai periódust. 



Nagyon természetes, hogy a fossilis madarak ismerete karöltve 

 haladt a recens madarak osteologiájának megismerésével, 4 mert a palaeon- 

 tologus csakis recens comparativ anyag és vizsgálatok alapján foghat 

 munkához. De viszont igaz az is, hogy a morphologus sem mozdulhat 

 meg az ősi alakok vázrendszerének ismerete nélkül, nem is szólva arról, 

 hogy a gyakran nagyon töredékes fossilis maradványok mennyi érdekes 

 morphologiai megfigyelésre vezették már a búvárokat. 



A phantasticus periódus. 



Ez a periódus, amely — összehasonlítás hiján — túlnyomóan 

 speculativ alapon művelte a tudományt, a XVIll. századdal, vagyis 

 CuviER felléptével végződik. 



Eltekintve Albertus MAGNUS-nak (1193—1280, Marsh szerint 



1 Marsh, 0. C, Geschichte und Methode der paläoiitologischen Entdeckungen. — 

 Kosmos VI. 1879. 339-352, 425-445. 



2 ZiTTEL, K. A., Geschichte der Geologie und Paläontologie bis Ende des XIX. 

 Jahrhunderts. — München, Leipzig, 1899. 



3 Abel, O., Grundzüge der Palaeobiologie der Wirbeltiere. — Stuttgart, 1912. 



* A madárosteologia történetét 1. Newton, E. : Dictionary of Birds. — London 

 1893. Introduction. 



