A csonttollú madár (Ampelis garrula L,) fészke- 

 léséről hazánkban. 



t c 



Irta Chernél István. 



Habár a külsejére nézve oly ékes csonttollúmadár kisebb szám- 

 ban szinte évenként le szokott látogatni északibb megyéinkbe, tömeges 

 megjelenésében és az egész országban való mutatkozásában mégis csak 

 nagyobb időközökben gyönyörködhetünk. Minthogy télvíz idején csapa- 

 tosan állít be hozzánk, székelységünk éles biológiai érzékével találóan 

 nevezte el a muszkaseregély neky> vagy <ímuszkaverébneh\^ népünk pedig 

 az idegen, tehát szokatlan jelenségből, már régóta rendkívüli események 

 előhírnökeit látta bennük, megjelenésükből háborút, döghalált jósol. 

 Ez a hiedelem különben a németség körében is gyökeret vert, amit 

 madarunknak egyik népies német neve, a «Pestvogel», szószerint «pestis- 

 madár», fejez ki. 



És sajátságos véletlen, hogy utolsó vendégszereplése madarunknak, 

 szinte támogatni látszik a babonás néphitet. Az 1913-ról lQ14-re forduló 

 tél hónapjaiban ugyanis oly rengeteg mennyiségben özönlöttek le a 

 csonttollú madarak északi hazájukból, aminő nagyarányú, hosszú időre 

 terjedő látogatásukra alig emlékszünk és aminek hasonló nyomára az 

 irodalom régibb adatai között sem igen találunk példát. Eltávozásuk 

 után alig 3 hónapra ki is tört a világháború soha nem tapasztalt nagy- 

 ságban és példátlan vérzivatarjával, fokozódó hevességgel dúl mind- 

 máig. 



A beözönlés nagy hulláma majdnem egész Magyaroszágot elborí- 

 totta s kisebb-nagyobb csapatokban mindenfelé felbukkantak északi 

 vendégeink, ahol bogyókat termő fákra és bokrokra akadtak s bőséges 

 táplálékot találtak. Megfigyelték őket kertekben, kisebb erdőkben, nem 

 csupán a községek közelében, hanem a helységek, városok belső terü- 

 letén, sőt Budapest parkjaiban és ültetvényeiben is. 



Kőszeg vidékén 1914. jan. 3-án a kőszegfalvi erdőőr házatáján 



^ A muszka '1 sokszorosan az északról származó, zordonabb évszakban jelentkező 

 madárfajok jelzője a nép ajkán, pl. muszka búvár (Mergus merganser L.) stb. ; a 

 (■seregély» «veréb» a csapatos, népes együttélésre vonatkozik. 



