KISEBB KÖZLEMÉNYEK 35t 



vidékein honos jeges búvárok rendesen Európa nyugati tengerpartján 

 vonulnak le dél felé, s a kontinens belsejébe, a nagyobb folyók men- 

 tén, csak egyes példányok tévednek el, s így jutnak el azután a nagyobb 

 középeurópai tavakhoz is. 



Nálunk ez a faj igen ritka. Hazai biztos előfordulásait könnyen el- 

 számlálhatjuk az ujjainkon. 3 erdélyi, 1 soproni a Fertő-taváról, 1 árva- 

 megyei és 1 oravici. Ezek közül legújabban felfedezett a hódmezővásár- 

 helyi Wagner-féle gyűjtemény jeges búvára, amely azonban a legrégibb 

 hazai példány, amennyiben 1859-ben ejtették el. 



Ezekhez járul azután még a zágrábi múzeum Oavia glaciális 8 pél- 

 dánya, Lasinjá-ról, melyet 1Q08. június 8-án ejtettek el. Ez utóbbi gyö- 

 nyörű díszruhás példány, amely, hogy miért maradt vissza nálunk a nyár 

 elejéig, azt csak találgathatjuk, de nem tudhatjuk. Talán sérülés, vagy ez 

 is még fiatal, nem ivaréretí példány, melyet nem hajtott a nemi ösztön 

 fel északi hazájába, az ivadéknevelés színhelyére. 



Van a Oavia glacialis-x\dk egy testvérfaja, amely még ritkább 

 Európában, amennyiben ez nem költ Észak-Európában, hanem' csak Észak- 

 Ázsiában és Amerikában, s itt is inkább a nyugati részeken. Ez a Gavia 

 adamsi, fehércsőrü jegesbúvár. Színben, alakban, nagyságban, majdnem 

 egyezik a Gavia glacialis-va.\, csak a csőre fehérbe átmenő halványsárga 

 és hosszabb. Ez a főkülömbség, mely szerint minden időben, minden 

 korban biztosan felismerhető. 



Úgy látszik, hogy az utolsó 3 — 4 évtizedben e madár rendesnél 

 nagyobb számban keresi fel Európa északnyugati partjait, amennyiben 

 a svéd és norvég gyűjteményekben mindenütt képviselve van. Épp itt^. 

 az északi gyűjteményekben végzett tanulmányaim után az a benyomá- 

 som, hogy a Gavia adamsi nem önálló faj, hanem csak a Gavia gla- 

 cialis-nâk a földrajzi fajtája, amely tényleg két különböző vidéken él : 

 és pedig a O. glaciális tőlünk Nyugatra, a G. adamsi tőlünk Keletre 

 eső vidékeken. Igaz ugyan, hogy a két földrajzi terűlet érintkezésénél 

 együtt is előfordulnak, sőt talán össze is párosodnak, amiről azonban 

 az eddigi kutatások még nem adtak hírt. 



Az irodalom szerint a Gavia adamsi eddig még Németországban 

 sem fordult elő. Én ugyan a hamburgi természetrajzi múzeumban láttam 

 1 példányt, a származását azonban sajnos, nem jegyeztem fel. Valószínűd 

 hogy ez nem német területről való. 



Az egyetlen eddig ismert középeurópai előfordulása a felső-auszt- 

 riai Atter-See-ről való s ez a példány a linzi múzeumban van. 



Valószínű, hogy Schaff ezt vette fel magyarországi előfordulásnak 

 egyik művében 1 mert legalább nincs tudomásom eddig még hazai elő- 

 fordulásáról. 



' lagdtierkunde. p. 669. 



