372 IRODALMI ISMERTETÉSEK 



vagy az idegen mag valamilyen alkatrésze megváltoztatja az anyai tojás- 

 héjtképző szervet (extraovalis xeniareakcio). A két magyarázat közül az 

 felel meg a valóságnak, amelyet meddővé, de nem hatástalanná tett mag- 

 gal való impregnációs kisérletek támogatnak. Azonkívül megvizsgálható 

 e kérdés abból a szempontból is, van-e a színbeli eltérésnek utóhatása a 

 korcsosítás feladása és a tiszta tenyésztés visszaállítása után is. A kor- 

 csosítás utóhatását a magzat burkain vagy magán a magzaton «telego- 

 niá»-nak nevezzük. Ha sikerülne ilyen folyamatot kimutatni, akkor ez a 

 madártojás szin- és rajzolatbeli xéniáinak extraovális eredete mellett bizo- 

 nyítana. Minthogy a madártojások színbeli telegoniájáról eddig csak 

 KuTTERi kevésbbé biztos adatai állottak rendelkezésünkre, a szerző 1912 

 óta nagyszabású kísérleteket végzett annak a megállapítására, hogy milyen 

 hatása van a korcsosításnak a tyúktojások színbeli elváltozására s meny- 

 nyire marad meg továbbra ez a szinelváltozás. A kísérletsorozatok azt 

 mutatták, hogy a tyúktojások színbeli elváltozása korcsosítás követketében 

 (xeníodochia) csaknem minden esetben az apai rassz irányában állott be. 

 A korcsosítás fokozza a tojás színének változatosságát. A tiszta tenyésztés 

 és a korcsosítás gyakori váltakozása a korcsosítás elszinesítő hatását mind- 

 inkább gyengítette. A telegoniára nézve az volt megállapítható, hogy 

 bizonyos esetekben a tojáshéj színének korcsosítás folytán bekövetkezett 

 elváltozása bizonyos fokig megmaradt a rákövetkező tiszta tenyészetben 

 is. Ennek következtében nagy a valószínűség, hogy a xeniareakcio extra- 

 ovalis természetű, a női ivarkészüléket az idegen rassz- vagy fajbeli 

 sperma bizonyos alkatrészei jellemzően befolyásolják. Erről a befolyásról 

 még nem mondhatunk semmi biztosat, minthogy ma még a pigment- 

 képződésnek sem a helyét, sem a módját nem ismerjük, de az az irány- 

 zata, hogy e két tényezőt a korcsosító apafaj bélyegének megfelelően 



átalakítsa. r^ r- t ■ 



Dr. Greschik Jenő. 



Hahn, E., Über den Farbensinn der Tagvögel und die Zapfenöl- 

 kugeln. Zeitschr. f. wiss. Zoologie. Bd. Ilo. IQlö. 



Hess2 vizsgálatai óta általában azt hitték, hogy a nappali madarak 

 «relatív kékvakságban» szenvednek, azaz a kék sugaraknak e madarak 

 számára nincsen szinértékük. A szerző új kísérleteket végzett tyúkokon 

 és nagyobbrészt kéktollazatú madarakon, amilyenek az Ara araraiina L, 

 Melopsittacus iindulatus Sc/iaw., Bolborli^nchus nionacus Bodd., Urocissa 

 erythrorhyncha Gm., Uraegintlius bengalis L. és Cyanospiza cyanea L. Az 



^ KUTTER, Betrachtungen über Systematik und Oologie vom Standpunkte der 

 Selektionstheorie. I. Teil. Journal F. Ornithologie. Bd. 25, 1877. II. Teil. Bd. 26, 1878. 



2 Hess, v., Untersuchungen über Licht- und Farbensinn der Tagvögel. — Arch. 

 f. Augenheilkunde. Bd. 57, 1907. 



