374 IRODALMI ISMERTETÉSEK 



golyók színbeli differenciálódásának időpontjában bizonyos csekély kü- 

 lönbségek mutatkoztak. Lehetséges, hogy ez a test pigmentezettségével 

 korrelációban álló rasszbeli különbséget fog szolgáltatni. 



Dr. Qreschik Jenő. 



Reinecke, 0., Über den Wandungsbau der Arterien, insbesondere 

 die Struktur des elastischen Gewebes bei Ananinien und Sauropsiden- 

 Die Arterienwandungen bei Vögeln. Arch. f. mikroskop. Anat. Bd. 89. 1916. 



Minthogy Argaudi dolgozatán kívül más közlemény nem tágyalja 

 a madárartériák szövettanát, a szerző jelen dolgozatában más gerincesek 

 artériái mellett a kacsa, lúd, galamb, szajkó, szárcsa és zöldike artériáit 

 is megvizsgálta. Azt találta, hogy a truncus arteriosus, 2cl aorta egészen 

 az a. coeliaca utánig, az a. anonynia, a. subclavia, a. axillaris, továbbá 

 a truncus caroticus proximális részei és a tüdőn kívüli a. pulnionalis a 

 rugalmas typushoz tartoznak. Az uralkodó rugalmas szövetet erős rugal- 

 mas hártyák alkotják. Az aorta az a. mesenterica superior leválása után 

 egészen az a. pudenda conini. leválásáig, a zsiger artériák legnagyobb 

 része, a nyak- és alsó végtagartériák és a felső végtagartériák az a. radia- 

 //5-tól kezdve a kevert typushoz számítandók, amelynél az izomzat és a 

 rugalmas szövet meglehetős egyenletesen van elosztva. Itt és a lejebb 

 említett kevert typusnál a rugalmas szövet főleg körkörös gyűrűsrostok 

 és lemezek alakjában található. Az a. coronaria cordis, az agyartériák, 

 az a. pulnionalis a tüdőn belül és a kevert typusú edények folytatásai 

 az izmos typushoz tartoznak. A médiában itt sima izomzat az uralkodó 

 és az elastica interná-n kívül rugalmas szövet csak gyéren található. Hir- 

 telen átmenetet mutat a rugalmastól az izmos typushoz az a. coronaria 

 cordis a kezdetén és az a. coeliaca, kevésbbé hirtelen az átmenet az aortá- 

 ban az a. coeliaca és az a mesenterica superior elágazása között. Rövid 

 szakaszokon itt a kevert typus található, azaz a médiának van egy belső 

 izmos és egy külső rugalmas része. A többi átmenet fokozatos. Majdnem 

 mindenütt található jól fejlett körkörösen haladó elastica externa. Fino- 

 mabb rugalmas rostok nagy mennyiségben fordulnak elő. 



Dr. Qreschik Jenő 



Reisinger, L., Das Kleinhirn der Hausvögel. Zoolog. Anz. Bd. 47, 1916^ 



A szerző megvizsgálta a galambot, tyúkot, kacsát és ludat. A mada- 

 rakban a kisagyból csak a középső rész (paläocerebellum Edinger, Co- 

 MOLLi) van meg. A felszíni haránttekervények egyénenként változnak. 

 Oldalt egy-egy flocculus található. BROUv.ER-rel szemben velőállomány 

 magjáig nyúló barázdákat nem talált. A madárkisagy szövettana velejében 

 megegyezik az emlőskisagy szövettanával. Megkülönböztethető egy mole- 



' Argaud, Structure des artères chez les oiseaux. C. R. des Anatomistes. 

 Toulouse, 1904. 



