IRODALMI ISMERTETÉSEK 375 



kularéteg, réteg és velőállomány. A PuRKiNjE-féle sejtek a madarakban ki- 

 sebbek, magvas mint az emlősökben. Nissi.-féle testek durva rögök és pálci- 

 kák alakjában láthatók. A kisagy már fetalis korban olyan felépítésű, mint fel- 

 nőtt korban, csak a sejtelemek kisebbek Ha a szerző a kisagyat a galambban 

 és a tyúkban elpusztította, e madarak elvesztették egyensúlyukat és kény- 

 szerállást vettek föl, mint az emlősök. Arra a végeredményre jut, hogy 

 a madaraknak velejében csak a féregből álló kisagya épen úgy szerve 

 a statotonus-nak (Edinger), mint az emlősöknek nagy féltekékkel fölru- 

 házott kisagya. Amiből tovább arra következtet, hogy a féreg ennek az 

 agynak a legfontosabb része, amit ennek a szervnek a fejlődése a ge- 

 rincesek során is bizonyítani látszik. Dr. Qreschik Jenő. 



Boetticher, H. v., Untersuchungen über den Zusammenhang zwischen 

 Klima und Körpergrösse der homöothermen Tiere. — Zoolog. Jahrbücher 

 Abt. f. Syst. Oeogr. u. Biolog. Bd. 40, 1915. 



Bergmann K. 1849-ben «Az állatok melegszabályozásának viszonya 

 nagyságukhoz» című értekezésében egy elméletet állított föl, mely sze- 

 rint a nagyobb melegvérű állatok, az emlősök és madarak a hidegebb, 

 a kisebbek ellenben a melegebb tájakon találják meg jobban életfölté- 

 íeleiket. Mert bár az emlősök és madarak önhőmérsékletük következté- 

 ben nem függnek annyira a külső hőmérséklettől, mint a változó hő- 

 mérsékletű állatok, mégis a külső hőmérséklet reájuk is van bizonyos 

 hatással. Magasabb hőmérséklet emelheti a belhőmérsékletet, alacsonyabb 

 ellenben sülyesztheti. Túlságos melegvesztés ellen az állatokat sűrű szőr- 

 vagy toUruhájukon vagy zsírpárnájukon kívül még testük nagyob- 

 bodása is védi. Mert nagyobb testnek aránylag kisebb a felszíne, mint 

 egyébként egyforma kisebb testé. Ennélfogva nagyobb test hideg kör- 

 nyezetben önhőmérsékletét könnyebben tarthatja meg, mint kicsiny. Ezen 

 elmélet szerint tehát közeli rokon emlős- és madárfajok közül a na- 

 gyobbaknak hideg, a kisebbeknek meleg vidékeken kellene jobban 

 tenyészniök. Azonban a melegveszteség ellen a testnagyságon kívül még 

 máskép is védekezhetik az állat, azért összehasonlításra csak nagyon közeli 

 rokon állatfajok lehetőleg egyforma életmóddal alkalmasak. Minthogy 

 ezt az elméletet újabb időben több oldalról megtámadták, a szerző a 

 berlini királyi természetrajzi múzeum anyagán végzett saját méréseivel 

 újból megvizsgálta. Bennünket itt elsősorban a madarakon tett vizsgá- 

 latai érdekelnek. Minthogy a vonuló madarak valójában más klimatikus 

 viszonyok között élnek, mint ugyanazon vidék állandó madarai, azért 

 csak utóbbiak alkalmasak a vizsgálatra. 



A szerző számos példát említ munkájában, mi csak néhányra ter- 

 jeszkedünk ki. «A szakállas saskeselyű SdiXaxniahdiW (öypaetus subalpinus 

 Br.) és az Atlas-ban (Q. atlantis Erl.) kisebb, mint a Pyrenäusokban, a 



