IRODALMI ISMERTETÉSEK 379 



vagy rossz időjárás következtében megkésett vagy többször megszakított 

 megtelepedés egy a környéken kimagasló hegyen. Itt magasabb psychikai 

 tényezők játszanak közbe. Figyelembe ajánlja, hogy egy magas, erdővel 

 be nem fásított hegykúp különösen alkalmas volna különböző kísérle- 

 tekre, így a gyűrűzésen kívül, a múlt évi költőhelyek maszkirozására, hó- 

 tól mentes helyek készítésére. 



A szerző azután áttér a madarak reggeli énekére. Ez sokkal inkább 

 mondható ingerpsychologiai jelenségnek. A kísérletező szerepét itt maga 

 a természet vállalta magára, amennyiben a különböző, ingerként számba- 

 jöhető physikai tényezőket, mérhető fokozatokban bocsátja a szervezetre 

 •és az erre bekövetkezhető reakciók is mérhetők. 



Az ornithologusok már régóta tudják, hogy az éneklő madarak 

 reggel bizonyos meghatározott órákban kezdik éneküket. A. Voigt «Ex- 

 kursionsbuch))-jában egész sereg adatot közöl, melyekből kitűnik, hogy 

 minden madár faj határozott időpontban kezdi el reggeli énekét. Azon- 

 ban sem Voigt, sem más szerző nem foglalkozott azzal a kérdéssel, 

 hogy melyik tulajdonképpen az a külső vagy belső tényező, mely a ma- 

 dárének kezdetét kiváltja. Más szóval, még senki sem igyekezett ezt a 

 tárgyat az ingerphysiologia szempontjából megvizsgálni. A szerző a házi 

 veréb csiripelését Halléban naponként megfigyelte s arra a következtetésre 

 jutott, hogy ez teljesen felhőtlen ég mellett télen 10, nyáron 20 perccel 

 napkelte előtt következik be. Ennélfogva Halléban (51 1/2° É., 12° K) június 

 közepén és végén — minthogy a nap ekkor 3 óra 39—40 perckor föl- 

 kel — a verébkoncert tiszta időben 3 óra 20 perckor (középeurópai idő) 

 kezdődik. A fekete rigó és az éneklő rigó ebben az évszakban tiszta 

 időben 2 óra 50 perckor kezdi énekét. 



Ha az égbolt tiszta, a horizont azonban erősen párás, vagy ha az 

 ég napkeltekor vékony felhőtakaróval borított, az ének 5 — 10 perccel 

 később következik be. Ha az égbolt még borúsabb, esős, vagy ha esik, 

 akkor az ének kezdete még tovább késhet, azonban ez a késés a leg- 

 korábbi terminustól napkeltéig számított 15—20—22 percet túl nem ha- 

 ladhatja. A fekete rigót például még egy reggeli zápor vagy mennydörgés 

 sem készteti arra, hogy ezt a legszélsőbb terminust túllépje. Az erősen 

 világító hajnalpír is késlelteti az éneket, mert nagy párával jár. A hó- 

 takaró és a teli hold fénye nem gyakorol észrevehető befolyást. Általá- 

 ban a hőmérsékletnek és a szél erejének csak igen csekély szerepe van. 

 Csak néhány madár, így elsősorban a széncinege némul el erősebb szél- 

 ben. Rendszertelen zörejek sincsenek hatással az ének kezdésére. A ma- 

 dárének általában független idegen zajtól, ezt mutatja az a számos harc- 

 téri megfigyelés, hogy sok madár a leghevesebb ágyú- és fegyvertűzben 

 is folytatja dalát. Viszont a fogságban tartott kanári hangos beszédre s 

 €gyéb zajra még hangosabban énekel. Ebből arra következtet, hogy a 



