42 Th. Hiortdahl. 



nemlig Frøken, Blygangen, Hannibal, Braunschweig og 

 Juel. Dette Grubedrag er netop det samme, som vi 

 ovenfor have vist adskiller sig fra de øvrige Underbergets 

 Grub er ved den hyppige Forekomst af drüsige Kvarts- 

 gange. Man maa følgehg tro paa en Sammenhæng mel- 

 lem Guidet og Kvartsgången. En saadau Sammenhæng 

 sees ogsaa at linde Sted ved Charlotte Amalie Grube, 

 hvor i Befaringerne Kvartsgange og drüsige Kvartsgange 

 endogsaa gjentagne Gange omtales. 



Og Intet er rimehgere end at tænke sig Guidets Fore- 

 komst i Sammenhæng med Kvartsgange. Det stemmer 

 med al Bergmauds-Erfaring allevegne fra at Guidet føl- 

 ger med disse. 



Man har ogsaa tidligere paa Kongsberg sat Guidets 

 Optræden i Forbindelse med Kvartsen (se f. Ex. Xoten paa 

 forrige Side), men efter de paa Kongsberg igjennem lange 

 Tider herskende Theorier om Ertsbaand har man tænkt 

 sig et Kvartsbaand strygende langs underberget fra N. 

 til S. og Guldholdigheden knyttet til dette Baands Kryds- 

 ning med Gangene. Men da maatte jo alle Underbergets 

 Gruber have været guldholdige. 



Vi tæuke os altsaa paa Underberget et System af fat- 

 tige guldførende Kvartsgange, der ere forskjehige fra de 

 sølvførende Kalkspathgange og findes sammen med disse, 

 i størst Mængde paa et enkelt Strøg af Gruberækken. 



Hvorvidt denne Forklaring, der for Underbergets Ved- 

 kommende med stor Bestemthed fremgaar af iagttagne 

 Forhold, ogsaa er den rigtige for de andre Lokaliteter i 

 Kongsbergegnen, hvor Guid er fundet, maa indtil videre 

 lades uafgjort; dog er det sandsynhgt, at en saadan Sam- 

 menhæng i flere af de andre Grubefelter vil lade sig paa- 

 vise og de forskjelhge Beretninger tyde tildels derpaa. 



