Oversîgt over Naturforholdene I Sogn. 



Det er bekjendt, at den skandinaviske Fjeldmasse fra 

 Østen af lidt efter lidt stiger, indtil den naar sin største 

 Middelhøide nærved Vestkysten, hvor den pludselig styrter 

 steilt ned mod Havet. 



Norges Vestkyst er derfor rig paa storartede Natursce- 

 ner, men vildere end i Sogn er Naturen vel neppe nogen- 

 steds i Norge. 



Under 61° n. Br. trænger Sognefjorden fra Havet 

 i østlig Retning 13 — 14 norske Mile ind i Landet. Fra Fjor- 

 dens indre Halvdel udgaa til begge Sider betydelige Arme, 

 saa at Fjorden betragtet paa Kärlet ei er iilig et Træ, 

 hvis Stamme er Sognefjorden i engere Forstand, medens 

 hver af Grenene bære særskilte Navne. Det Hele udfylder 

 en uhyre Revne i Fjeldmassen, hvis Middelhøide selv ude 

 ved Havet kan anslaaes til 1500 — 2000', medens den øst- 

 over stiger til mellem 4 og 5000'. Hverken Fjorden selv 

 eller nogen af dens Arme have nogen betydelig Bredde ^ den 

 er neppe nogensteds saa bred som 1 Mil. Derimod er dens 

 Dybde uhyre. Fra Værholmen til Vig i en Længde af 5 

 n. Mile fandt Hr. Marinelieutenant Petersen en Rende i Fjor- 

 den, der havde en Dybde af omtrent 650 Favne. For Sam- 

 menlignings Skyld vil jeg minde om, at Nordsøen i sin syd- 

 lige Del neppe nogensteds er dybere end 30 Favne. Sogne- 

 fjordens Bredder ere overalt steile, som oftest ubeboelige, og 



