^ 85 — 



i de indre Fjorde dannes de ofte af ganske lodrette, flere 

 tusinde Fod høie Klippemure. 



I Vest brjder det aabne Hav mod Forbjergene og Skjær- 

 gaarden; paa de tre andre Kanter begrændses Sogn af ube- 

 boede Høifjeldsvidder og Sneørkener, der skille det fra de 

 tilgrændsende beboede Egne. Over Fjeldene mod Nord, der 

 danne Grændsen mod Sønd- og Nordfjord, ligger Justedals- 

 bræen, den største samlede Masse af evig Sne og Is paa 

 Europas Fastland. Den har fra Øst mod Vest en Længde 

 af mer end 9 norske Mile og en Bredde, som løber op 

 til IV2 Mil. I Øst trænge Fjordens inderste Arme ind 

 mellem vore høieste Fjelde. Aardals- og Lysterfjorden 

 beskylle Foden af Jotunfjeldene , den høieste Fjeldmasse 

 i Nordeuropa. Ved dem skilles Sogn fra Lom og Valders. 

 Ogsaa Fjeldene paa Sydsiden af Sognefjorden, mellem Sogn 

 paa ^ den ene og Hallingdal, Hardanger og Voss paa den 

 anden Side, kunne opvise høitragende Toppe og store Bræer. 



Af Naturen er saaledes Sogn ved Havet og Fjeldene 

 skarpt begrændset. Lodalskaaben i Nord, Smørstabtinderne 

 og Suletind i Øst, Hallingskarven i Sj^d ere urokkelige 

 Grændsestene. Regner man overalt Grændserne efter Vand- 

 skilleue paa de Sognefjorden omgivende Fjelde, kan der kun 

 være Tale om Vilkaarlighed, hvor det gjælder at bestemme 

 Grændserne ved Fjordens Udløb. Mod Syd har jeg her 

 trukket Grændsen ved Skjærgehavn, saaat altsaa den i Sogne- 

 søen udmundende Gulenfjord medregnes ; mod Nord har jeg 

 foruden Sulen ogsaa medregnet Aafjorden i Hyllestad. Fra 

 Bunden af denne Fjord fører nemlig en Indsænkning i de 

 høiere Fjeldmasser over til Bøfjorden, en af Sognefjordens 

 Arme, medens Aafjorden derimod ved uafhrudte høiere Fjeld- 

 masser skilles fra det egentlige Søndfjord. 



Den saaledes afgrændsede Egns Udstrækning er om- 



