— 94 — 



i en Høide af 4400'. Hinsides denne Bræ staa Skagastøls- 

 tinderne i al deres Pragt og Majestæt. Deres sorte, ubesti- 

 gelige Vægge have fra Bræen af en Høide af 3700'. Af 

 de løse Blokke, som for en Del dækkede Dyrhaugtindens 

 I^ygî væltede vi Stene paa et Par Kubikalens Indhold udover 

 den mod Skagastølsbræen vendende Styrtning, og enkelte af 

 dem styrtede i 2 Afsatser lige ned paa Bræen. Naar de 

 under disse flere hundrede Fod høie Fald tørnede mod frem- 

 springende Fjeldstykker, blev der ligesom Skodde i Afgrun- 

 den af de til Støv knuste Klipper, og det drønede som 

 Kanonskud, medens et tordnende Eko længe efter rullede 

 tilbage fra Skagastølstinderne. 



Ligesom Havet og Fjeldene paa alle Kanter indeslutte 

 Sogn, saaledes danne de ogsaa de to vigtigste Elementer i 

 Egnens Natur og udøve begge den mægtigste Indfly deise 

 paa dens Klima, Vegetation og Naturforhold i det Hele. I 

 de vestlige Dele af Sogn har Havet Overmagten ; men dets 

 Indflydelse taber sig paa Grund af Fjordens Bøininger og 

 de høie Fjeldmasser østover og spores neppe i de østligste 

 Egne. Ligesom der er en himmelvid Forskjel mellem Sulen- 

 øernes og de østhge Fjelddales Natur, saaledes er ogsaa 

 Klimatet og Vegetationen i Kystegnene særdeles afvigende 

 fra de indre Fjordegnes. Men Grændsen mellem det marine 

 Vesten og det continentale Øst er ikke skarp ^ det ene gaar 

 umærkelig over i det andet, og naar jeg derfor» nedenfor 

 inddeler Sogn i det y dre og indre, og trækker Grændsen 

 ved Vig og Balestrand, omtrent der, hvor Sognefjorden be 

 gynder at forgrene sig, da er dette ikke at forståa saaledes 

 at der paa dette Sted indtræder en pludselig og total For 

 andring, men fordi der nu engang maa sættes en Grændse 



Klimatet i ydre og indre Sogn er meget forskjelligt 



