— 100 — 



hvis Kilder aldrig bortsmelte, i Sommerens Løb Sognefjorden 

 en saadan Mængde ferskt Vand, at Fjord våndet mangesteds 

 i de indre Fjorde, i det Mindste paa Overfladen, bliver saa 

 opblandet*), at det endog til Nød kan drikkes. Dette er saa- 

 ledes Tilfældet i Fjærlandsfjorden, Gaupnefjorden og Urlands- 

 fjorden. Ved Sogndalsfjorden og i Urland ved Flaamsfjor- 

 den har jeg seet Ferskvandsplanter, saasom Callitriche verna, 

 C. autumnalis og Subularia, voxe paa de ved Flodtid over- 

 svømmede Fjordbredder. 1 Aardalsfjorden var Våndet sal- 

 tere, end jeg havde ventet; men her voxer ogsaa Stenham- 

 maria. Denne Fjordvandets ringe Saltgehalt maa imidlertid 

 udestænge en Del Strandplanter fra indre Sogn, hvor desiiden 

 flade og sandige Strandbredder ere saa sjeldne, og det kan 

 derfor ikke vække vor Forundring, at de i Gruppe 2 opreg- 

 nede Planter mangle i indre Sogn. Der gives dog ogsaa, 

 som man af Floraen vil se, flere Strandplanter, som gaa ind 

 til de inderste Fjorde. 



Paa Grund af Havets Nærhed er Sommervarmen i ydre 

 Sogn paa langt nær ikke saa drivende som i indre, hvis 

 dybe Dale og trange Fjorde næsten kunne lignes ved natur- 

 hge Drivhuse, hvor de af et mere kontinentalt Klimas Sol 

 ophedede Fjeldsider ofte frembringe en næsten tropisk Hede. 

 Ude ved Kysten dominerer**) Lyngen, medens i de indre Fjorde 

 og Dale de af Snebækkene stadig våndede Lier fremvise en 



*) Om Vinteren skal det dog være betj-delig saltere. 

 **) En Liste over Charakterplanterne paa de vestlige Egnes Torv- 

 myrer vil man finde i Tab. IV. 



