— 117 — 



under Kjßtens kjølige Somre i Regelen synes at trives lige- 

 saa godt som paa Kjeldene. 



Men endnu stærkere fremtrædende er denne Forekomst af 

 Alpeplanter i de lavere Egne i indre Sogn. Her begunstiger 

 nemlig Høifjeldets ringe horizontale Afstand fra Fjorden i 

 høi Grad de Naturkræfter, som bidrage til at føre Alpeplan- 

 terne ned i Lavlandene. De talrige Elve og Bække, de 

 hyppige Fjeldskred, som styrte udover de steile Fjeldsider 

 lige fra Høifjeldet ned i Bunden af de djbeste Dale, med- 

 føre i sin rivende Strøm Frø og Rødder af Alpeplanter, og 

 at de heftige Kastevinde, som om Høsten fare ned fra Fjel- 

 dene, og som ofte have en forfærdelig Styrke, ogsaa maa 

 føre en Mængde Frø ned i Dalene, er vel utvivlsomt. Intet 

 Under derfor, at man i indre Sogn næsten overalt finder 

 enkelte Alpeplanter selv i de laveste Egne. Og jo trangere 

 en Dal er^ jo steilere dens Sider- desto hyppigere meder man 

 ogsaa saadanne nedvandrede Fjeldplanter. 1 Vig og paa Syr- 

 strand, i Sogndal, Kaupanger og Hafslo, hvor Pj eldene have 

 jevnere Skraaninger og Dalene ere mere aabne, er ogsaa 

 Lavlandsvegetationen mere ublandet; men i Lærdal og For- 

 tun og især i Aardal og Urland findes en Mængde Alpeplan- 

 ter i de lavere Egne, ja endog lige nede paa Strandklipperne. 

 Da jeg i Floraen kommer til at give detaillerede Oplysnin- 

 ger angaaende disse Forhold, vil jeg ikke her opregne alle 

 disse Planter. 



I Justedalen og Fjærland, hvor Justedalsbræens Jekler 

 skyde sig ned i Dalene, feige en Mængde endog heialpinske 

 Planter med. Saaledes har jeg paa Suphellebræens Sand- 

 og Grusmorainer i en Høide af kun 100' eller lidt mere op- 

 tegnet Planter som : Luzula spicata, Agrostis rubra, Sibbaldia, 

 Sagina saxatilis, Salix herbacea, Phleum alpinum. Silene 

 acaulis, Cerastium trigynum, Phyllodoce, Gnaphalium supi- 



