— 121 — 



artens physiske Egenskaber udeve paa Vegetationen. Skifer- 

 urerne paa Ravnanaasi i Urland og VasendliQeld i Valders 

 frembyde begge den rigeste Alpeflora; jeg bar hverken i 

 Sogn eller Valders seet den saa rig andensteds; men disse 

 Fjelde ere ogsaa de eneste i disse Egne, hvor jeg har fan- 

 det saa let forvitrende Skiferiirer i den for Fjeldvegetationen 

 gunstigste Høide*). Ja selv paa lavere Steder, hvor man 

 ellers ikke skulde vente at finde nogen stærkt udpræget 

 Alpeflora, svnes Skiferne i Forening med andre Forhold at 

 begunstige denne. Det ved Urlandsvangen udmundende 

 Dalføre er et af de allervildeste i hele Norge. Omtrent Va 

 Mil fra Søen, men kun faa Fod over denne, møder man et 

 lidet Ferskvand. Ovenfor dette begynder Dalen at antage 

 en mageløs Vildhed, og denne Vildhed beholder den i et 

 Far Miles Strækning. Efteråt man har passeret Gaarden 

 Sønjereim støder man ved Sæteren Belskaar paa et mægtigt 

 Lerglimmerskiferlag , som siden følger et langt Stykke 

 opigjennem Dalen. Paa disse Skifere fandt jeg ved 

 Belskaar og lille Bergkvam kun 2100' o. H. en rig Alpe- 

 vegetation. Fra de mange hundrede Fod høie lodrette Fjeld- 

 vægge ere store Urer nedrasede, og i dem trives omtrent 60 

 alpinske Arter ligesaagodt som paa de Fjelde, hvorfra de 

 ere nedvandrede. 



Ligeledes synes Skiferne at begunstige enkelte Lavlands- 



*) Følgende Planter har jeg i Sogn kun seet paa de lesere Glimmer- 

 skifere: Aspidium Lonchitis * gracile, Carex rariflora, C. iistu- 

 lata, Hieracium dubium - strigosum, Pj^rola rotundifolia, Draba 

 nivalis, Arenaria norvegica, Potentilla nivea, Dryas octopetala 

 og Oxytropis lapponica. Følgende forekomme fortrlnsvis paa 

 dem: Woodsia glabella?, Asplenium viride, Asplen. Breynii, 

 Triticum violaceum, Carex rupestris, Salix myrsinites, S. reticu- 

 lata, Hieracium rupicolum ß Heuffelii, Primula scotica, 



