— 306 — 



ning tilbøielige til at anse disse uventede Dyr som fremmede 

 Bestanddele, der paa en eller anden Vis ere tilblandede 

 den ved vore Kyster nu levende Fauna, og dog have vi 

 netop i disse Dyr Levningerne af den opriadelige Dyrverden, 

 der i en tidligere Jordperiode, den saakaldte glaciale Tid, 

 var den eneraadende ved hele vor Kyst, men som siden 

 lidt efter lidt ved forandrede physiske Forhold er forsvun- 

 den, for at give Plads for den nu raadende ifølge sin Op- 

 ricdelse sydligere (germanniske) Fauna. Af stor Interesse 

 er det derfor at undersøge de Forhold, under hvilke enkelte 

 af disse Urbeboere endnu have kunnet holde ud paa sine 

 oprindelige Enemærker, rundt om omgivne af de gjennem 

 Tidernes Løb indvandrede og nu ved vore Kyster bosatte 

 fremmede Gjæster, med andre Ord, hvorledes der for Tiden 

 midt ind i den germanniske Region kan tindes utvivlsomt 

 arctiske Dyrformer. Flere Grunde tale for, at man netop 

 fortrinsvis kan vente at finde saadanne Efternølere levende 

 i vore dybe Fjorde, og rimeligvis ville de hidtil her fundne 

 eiendommelige nye Dyrformer (f. Ex. den hidtil alene i 

 Hardangerfjorden fundne mærkværdige Asteride Brisinga 

 endecacnemos Asbjørnsen) ved nøiere Undersøgelser samtlige 

 vise sig at være ægte arctiske Dyr. Den gjennem Tidernes 

 Løb af y dre forandrede physiske Forhold betingede Foran- 

 dring og Omflytning af Sjødyrene, som vi maa antage, ikke 

 alene har fundet, men tildels endnu fremdeles finder Sted, 

 har nemlig først og i stærkest Grad maattet finde Sted ve*d 

 vore Havkyster, medens den i de dybe Fjorde indesluttede 

 Dyreverden, som mindre berørt af disse yd re Forhold, mere 

 har kunnet beholde sin oprindelige Character. Som en af 

 de i denne Henseende virksomste Factorer maa vi vel anse 

 Havets Strømme at være. De fleste Sjødyrs Unger gjennem- 

 gaa som bekjendt, inden de erholde sit definitive Udseende, 



