— 312 — 



enkelte eiendommelige Forhold ved Sjødyrenes Forekomst 

 her, hvorom nedenfor noget nærmere skal tales. 



Christianiafjorden danner den indre Fortsættelse af den 

 store Havbiigt, som fra Skaggerak skyder sig op mellem 

 Sydspidsen af vort Land og den svenske Kyst (Bohuslän). 

 Dens Begyndelse regner man ved Øen Færder, hvorfra der 

 til Bunden af Fjorden ved Christiania regnes 13 norske 

 Mile. Fjorden, der i sin ydre Del omgives af temmelig 

 flade Strandbrede, indknibes omtrent i Midten af sit Forløb 

 mellem Horten og Jæløen temmelig stærkt, men udvides 

 igjen nordenfor denne Indknibning meget betydeligt og ud- 

 sender fra sin vestlige Del to temmelig betydelige Sidegrene, 

 nemlig den forbi Holmestrand løbende Sandøsognsfjord og 

 den i nordvestlig Retning løbende 4 Mile lange Drammens- 

 fjord, hvis indre Del ved den smale og grunde Svelvigstrøm 

 er adskilt fra den ydre Del. Den egentlige ChristianiaÇord 

 løber fremdeles mod Nord forbi Drøbak, hvor den lidt efter 

 lidt saa stærkt indknibes, at den her har mere Characteren 

 af et Sund, hvorved den ydre og indre Del af Fjorden staa 

 i Forbindelse med hinanden. Denne sidste Del, der atter 

 antager en ganske anselig Brede, strækker sig herfra 4 Mile 

 i Nord til Christiania, hvor den bøier sig knæformig om 

 mod Øst og Syd, for at danne den 3 Mile lange saakaldte 

 Bundefjord. 



Den yderste Del af Fjorden er paa Vestsiden opfyldt af 

 talrige Øer og Holmer, der strække sig temmelig langt ud 

 fra Kysten. Dybden er her kun ringe og overgaar neppe 

 nogensteds 20 — 30 Favne. Selv langt udenfor de yderste 

 Skjær finder man ialmindelighed kun ringere Dybder. Først 

 nær under den østlige Side af Fjorden træffes den egentlige 

 Dybrende, der fra Havet udenfor stikker sig op igjennem 

 Fjorden. Lige ud for Hvaløerne har denne den anselige 



