— 314 — 



stærkt udvidede Del af Fjorden danner noget saadant vidt- 

 strakt Dybbassin som det ovenfor omhandlede. Den største 

 Dybde findes nemlig her ikke i Midten, men holder sig nær 

 under det østre og vestre Land, hvor man kan adskille 2 

 større divergerende Djbrender. Den ene af disse følger 

 som anført det østre Land og har sin største Dydde 120 

 Favne Va Mil søndenfor Drøbak; den anden gaar i nord- 

 vestlig Retning forbi Rødtangen op imod Drammensfjorden 

 og har sin største Dybde 110 Favne omtrent V2 Mil sønden- 

 for Rødtangen. Den indre Del af Fjorden, der som anført 

 ved Strædet ved Drøbak forbindes med den ydre Del, dan- 

 ner et fuldstændig isoleret Bækken, der har sin største 

 Dybde, 70 — 80 Favne, i sin allerinderste Del, Bunde- 

 fjorden. 



ChristianiaQorden har tidligere havt en langt betyde- 

 ligere Udstrækning end for Tiden, hvilket bevises af de tal- 

 rige, nu mange Mile ind i Landet liggende Skjælbanker, der 

 ofte paa en ganske paafaldende Maade have bibeholdt sit 

 LTdseende af gamle Fjærer eller Strandbrede; ja man har 

 endog sikker Grund til at antage, at den i den glaciale Tid 

 har strakt sig imod 20 Mile længere ind i Landet end nu. 

 Mjøsen udgjorde dengang dens inderste Del og har endnu 

 bevaret et talende A^idnesbyrd herom i de mærkelige, her 

 endnu levende Levninger af den dengang ublandet arctiske 

 Havsfauna (My sis oculata, og Gammaracanthus lorica(us). 

 Ved Landets Hævning har Fjorden lidl efter lidt trukket sig 

 tilbage til dens nuværende Grændser, og da denne succes- 

 sive Hævning af Landet fremdeles synes at vedvare, vil vistnok i 

 en, geologisk talt, ikke saa særdeles fjern Fremtid det Indre af 

 Fjorden tilsidst komme til at danne nok en Indsjo, der ved 

 Drøbak vil have sit Udløb i den egentlige Fjord. Sam- 

 tidigt med det omliggende Land har naturligvis ogsaa Bun- 



