52 Th. Sclieerer 



pladcr, î livilfceii den opvarmede Luft presses ind vccï 

 Blæsemasliioen ^ lî, li, Is . . . . cre 6 conlske Rör (Tæt- 

 ter;, gjcnnem hvillie den hede Luft strömmer ind i Ov- 

 nen og^ der træder i ßeröreise med Gigtgaserne, som fra 

 Gasröret g ledes ud gjennem Aabningerne ], J, 1 . . . . 



Af megen Vigtlghed for den hoist mulige Varmeud- 

 vikling ved denne Forbrænding er Forholdet mcllem 

 den opvarmede Lufts og Gasernes Qvantitet. Da imid- 

 lertid Gigtgaserne ei ved alle Masovne indeholde lige 

 mange brændbare Dele, saa kan herfor ei engang opstil- 

 les en bestemt Regel, og derfor maae baadc Gas- og* 

 Vindlednings -Rorene være forsynede med et Stilleap- 

 parat, for at man ved Forsög han udfîndc det bedste For- 

 hold. Blæstens Tryh er heller ikke ligegyldigt, og maa 

 ligeledes bestemmes ved Forsög. Endelig er det aldeles 

 nödvendigt, at JUasovnen selv har en feilfri Gang. Alle 

 Forandringer i Masovngangen yttre sig strax ved en for- 

 andret Sammensætning af Gigtgaserne, og fölgelig ved 

 en forandret Varmegrad under deres Forbrænding. 



Masovnen i Wasseralfingen er kun 28' hoi, og^ dens 

 störste (Kulsæk-) Diameter er 6' 8". Den skal i en Dybde 

 af omtrent 10 Fod under Krandsen være forsynet med 

 5 Gasopsamlings-Aabninger. Med enDeel af de op^am- 

 lede Gasarter ophedes Masovnens Luftopvarmningsapparat, 

 og med det övrige Gasqvantum ildes, vexelviis^ en Pud- 

 lings- eller en Sveitse-Ovn. Forsög, som anstilledes for 

 at erfare, om hiint Gasqvantum ei vilde være tilstiække- 

 Jigl til begge Ovne paa een Gang, have ei givet et gun- 

 stigt Resultat. Ved större Masovne turde det alligevcl 

 ei være tvivlsomt, at flere Padlings- eller Svcitse-Ovnc 

 paa een Gang kunne opildes ved Gigtgaserne. Af de 

 1600 Cent. Rujcrn, som maancdlig omtrenlligcn produce- 



