om den varme Blæsts Effect. 57 



Tille först undersög'c den forste Omstændigbeds Ind- 

 flydelse. 



100 Vægptdcle atmospliærisl; Luft indeliolde 

 23,1 Væg^tdele Siirstof, 

 76,9 — Qvælestof. 



Blot disse 23,1 p. C. Surstof ville ved at forbrænde 

 en tilsvarende Mæng^de Kul, kunne frembring-e et For- 

 brænding^sprodukl (Kulsyre), som bar en Temperatur af 

 96240 C. 5 men ikbe bine 76,9» Qvælestof. Da Qvæle- 

 stoffet ikke er underkastet nog^en Forbrænding^, men blot 

 bar den atmospbæriske Lufts almindelige Temperatur, 

 naar det strömmer ind i Ovnen, saa vil dets Virknings 

 kun være afkjölende. Qvælestof af almindelig* Tempera- 

 tur vil nemlig blande sig- med Kulsyre af 9624^, og den 

 derved frembrag^le midlere Varmegrad vil kunne bestem- 

 mes, saasnart 1) Kulsyrens og Qvælestoflfets relative 

 Mængder, og^ 2) Kulsyrens og^ Qvælestoffets Varmeca- 

 pacitetcr ere bekjendte. Da 1 ^ Surstof forbinder sig 

 med 0,375 ^ Kul til 1,375 ^ Kulsyre, saa ville bine 

 ?3,1 Vægtdele Snrstof (som 100 Vægtd. Luft inde- 

 liolde), ved at forbrænde med Kul, danne 23,1 X 1,375 

 == 31,76 Vægtdele Kulsyre af 9624<> C. Spörgsmaalet 

 bliver altsaa nu: bvilken midlere Temperatur vil man 

 faae, naar 31,76 Vgld. Kulsyre af 9624« C. blande sig 

 med 76,9 Vgtd. Qvælestof af 0» C. i) 



Qvælestoffets Varmecapacitet er = 0,2754, og da 

 Kulsyrens er = 0,2210, saa vil man bruge g'2T54 _ 

 1,246 Gange saa megen Varme, for at opbede en Qvan^ 



Ï) Den almindclige midlere Lufttemperatur kan nemlig her, for 

 Simpelliedens Skyld, udcn at man Legaaer nogen merkelig Peil, 

 antagcs til 0^ C, 



IV. x D 2 



