om den varme Blæsts Effect W 



IVaar tortTræljul, af en midlere Beskaffen- 

 Led, forbrænder til Kiilsyre i atmosphærisk 

 Luft, opstaaer derved en Varmegrad af 2300o C. 



Denne Temperatur vil nem% udvikles umiddelbar 

 over Kullets brændende Qverflade, hvor den 

 til 2300» C. opbededc forbrændle almospbæriske Luft 

 ikke cndnu har blandet sig med uforbrændt Luft, hvis 

 Qvantum, ved Blæseraaskinens Virknings, stedse fornyes 



i Ovnen. 



Det er nu ikke ved Kullets hede Overflade, at f. 

 Ex. den i Smclteruramet af en Masovn nedrykkede (og; 

 ved Gasarternes, især ved Kuloxydets Indvirkninjj, alle- 

 rede til metallisk, kulstofhoidigt Jern forandrede) Erts 

 skal smelte, men ved den hede Gasström, som om- 

 giver den. Thi Kul- og' Malm-Stykkcrne bcröre hver- 

 andre blot i faae Punkter, og' Smeltningen vilde skride 

 overordcntligen langsomt frem, dersom den blot skulde 

 bevirkes ved begges umiddelbare Berörclse. Hiin Gas- 

 ströms Varmegrad er nu aldeles afhængig af det Vægt- 



bcvirker, at 1 <^ Trækiil ved Forbræiidingcn i atmosphærisk 

 Luft udviklcr en ringere Mængde af hede Gasarter end 

 1 ^ chemisk reent Kul, men i begae Tilfælde vilde Casar- 

 terne alligevel have den samme Varmegrad, nemlig 2390» C„ 

 dersom ikke hiin Askegchalt indTÎrkcde afkjölende paa For- 

 brændiuiisproduktet. Den anforte Effcet Coefficient 0,96 er 

 IUI Resultatet baade af de hede Gasarters ringere .>længde og 

 af Askegehaltens afkjölende Indvirkning; men da den förste 

 er ligegyldig (naar der blot, som her, sporges eiter Varme- 

 graden), saa eV det klart, at den sande Varmegrad, som 

 Trækul med en vis Askegehalt ved Forbrændingen vil ud- 

 vikle, egentlig ligger mellem 2300 og 2396° C. Da Forskjel- 

 len allijicvel ei er betydelig, saa har jeg for al undgaae Vid- 

 löltighed her antaget 2300o C, 



