68 Th. Scheerer 



Gang^ saa stor som för, og^ at der tîliîge spares visse 

 Procenter af det forhen hriigte Brændematcrial. Vil 

 man attsaa under saadanne Omstændlghedcr hereg^nc den 

 varme Blæsts sande Effect, saa maa der naturligpviis ei 

 hlot tagdes Hensyn til den forög-edc absolute Production^ 

 men ogf!>aa til Besparelsen af Brændematcrialet» Det 

 sheer paa fölg^ende IMaade. Vi ville antagne, at en Masovn 

 ved Anvendelse af varm Blæst havde faaet 1^ Gang^ saa 

 stor absolut Production som för, og at der tillige spare- 

 des J (25 pCt ) af det för forb rugete Brændematcrial. 

 Hvor stor er nu den varme Blæsts sande Effect i dette 

 Tilfælde? Havde man ved Anvendelsen af hold Blæst 

 hlot forbrug^t | af det fornödne Brændematcrial, saa 

 vilde Productionen naturlig-viis og^saa kun have været om- 

 trent J af den erboldte. Ved Anvendelse af varm Blæst 

 er de^imod Productionen under disse Omstændigheder 

 = 1^, fölg^clig^ nelop dobbelt saa stor, som ved An- 

 vendelse af hold Blæst. I dette Tilfælde var altsaa den 

 varme Blæsts Effect E = 2» Kaldes derfor Bespa- 

 relsen af Brændematerialct h (det ved Anvendelse af 

 hold Blæst brugte Qvantum antagpet = 1), og Coefficien- 

 ten af den ved varm Blæst bevirhedc forögede Production 

 c, saa er: 



Först ved Hjælp af denne Formel ere vi istand til 

 at undersöge, om den ved Formelen IV beregnede Ef- 

 fect stemmer overeens med Erfaringen. 



Walter de St. Ange og le Blanc angive i deres hc- 

 kjendte Verh over Jernhyttedriften, at man ved alle en- 

 gelske og shotske Masovne, hvor man har anvendt varm 

 Blæst af omtrent 322« C. (d, c. Blyets Smeltepunht), har 



