om den varme Blæsts Effect« 69 



faaet folgende Gjennerasnîdts-Rcsultaler : 1) at den abso- 

 lute Production forög^edes 50 pCt, og 2) at man sparede 

 0,33 — 0,40 (i Gjennemsnidt 0,366) af det för brugte 

 Kulqvantum. Den varme Blæsts sande Effect har altsaa, 

 efter Formelen V, været = 2,36. Beregner man deri- 

 mod Effecten efter Formelen IV, saa faaer man 2,43. 



Paa Hytteverket Malapane i OberscLIesIen bar man 

 ved Anvendelse af 175<^ 0. varm Luft omtrent sparet 20 

 pCt. Kul, dog uden at erholde en foröget Production. 

 Den virkelige Effect var altsaa = 1,255 den beregnede 

 er = 1,68. 



Paa Hytteverket Saigerhütle i Rhinpreussen har man 

 ved Anvendelse af 210« C. varm Luft sparet 16 pCt. 

 Kul og^ foröget Productionen 57 pCt. Virkelig Effect = 

 1,875 beregnet Effect = 1,85. 



Paa Hytteverket Brefven i Sverige har man i Gjen- 

 nemsnidt anvendt Luft af 145^ C. Man sparede herved 

 omtrent 19 pCt. Kul, og forögede Productionen 13,87 

 pCt. Den virkelige Effect = 1,71 $ den beregnede Ef- 

 feet = 1,56. 



Paa Hytteverket Åker i Sverige havde den anvendte 

 Blæst en Varmegrad af 100^ C. , og man opnaaede der- 

 ved en Kulbesparelse af omtrent 20 pCt., uden at foröge 

 Productionen. Virkelige Effect = 1,25 5 beregnet Effect 

 = 1,37. 



Paa Hytteverket Morgenröthe i Sachsen havde den op- 

 varmede Luft en Temperalur af 250» C. Man sparede 

 23,28 pCt. Kul og Productionen forögedes 29 pCt Virke- 

 lig- Effect = 1,705 beregnet Effect == 2,00. 



Endnu bedre vilde kanske de beregnede Effecler stemme 

 med de virkelige, dersom man tog Hensyn til del Brænde- 

 materialqvantum, som gaaer med for at opvarme Luften. 



