om den Tarmc Blæsts EiTecL 71 



foi'declaglîgfe Yirfcning*. Det paa dctme Ulaade proJuccrcde 

 Jern bliver sjelden hvidt, og* besidder en Grad af Tyndfly- 

 denked^ som gjör del overmaade sKikkct til at fylde For- 

 merne noiaçtigt. Til Masovne, hvis Product næslcn ude- 

 lukkende anvendes til Sloberie, og- især til Cupol-Ovne, 

 kan den varme Blæst derfor kun anbefales. JXoget Andet 

 er det derimod med Masovne, hvis Production for den stör- 

 ste Deel tjener til Stangjernfabrikationen. Her bar Erfa- 

 ringen viist, at Fordelene, som opstaae af den opbedede 

 Lufts Anvendelse, ei, under alle Omstændigbeder, ere saa 

 sfore, som man havde ventet. Skjönt nemlig den absolute 

 Rujernproduction forögcdes beïydeligt, saa fik man dog; 

 langtfra i samme Forhold et foröget Qvanlum Stangjern. 

 Delte adgjorde undertiden ei slort mere, end hvad man för 

 ved Anvendelse af kold Blæst havde faaet, forsaavidt nem- 

 lig det ferskede Jern skulde have de samme gode Egenska- 

 ber som for. Der gih baade mere Kul og Tid til Fersk- 

 ning'en af saadant Rujcrn, som var produceret ved Hjælp 

 af varm Blæst, ogr fölgelig; maatte det ogsaa lide en större 

 Afg^ang^ under Ferskningen. Anvendte man derimod ei 

 mere Kul og* Tid paa Ferskningen end för, saa fik Stang- 

 jernet derved mere eller mindre slette Egenskaber. 



Grunden til disse Virkninger er ei vanskelig; at ndfinde; 

 den ligger fornemmeligen i folgende to Omstændigbeder, 

 som ere umiddelbare Fölger af den varme Blæsts Indfly- 

 delse: 1) i den forögede Hedegrad i Smellerummet, og; 

 2) deri, at JMalmene i Skakten blive mindre forberedte til 

 Smeltningcn. 



Angaaende den forögede Hedegrad i Smelterummet, 

 da kan det med megen Sandsynlighed antages, at den be- 

 virker Reductionen af en större Afængde af de Jordarter, 

 6om udgjöre Slaggen. Et Rujern, som er vundet ved An- 



