74 TL. Scheerer 



ved Gig'tflammens Aftag^cn i det Öicblik, man ved en Mas- 

 ovn ombytter kold Blæst med varm Blæst. 



Af disse Grunde vil man indsee, at Rujernet maa 

 blive desmere foriirenet med Silicium, Svovl, Fbosphor 

 o. s. v.j jo böiere den anvendte varme Blæsfs Temperatur 

 har været 5 og^ jo hastigere Smeltningen skede. Anven« 

 des saadant Rujcrn til Stangjernfabrikation, saa vil Aft 

 g^angen, Ferskningstiden og Kulforbruget blive större 

 end ved Rujern vundet med kold Blæst. Under ugunstige 

 Omstændigheder vil endog den hele ved Masovnsdriften 

 med opvarmet Luft bevirkede Fordeel igjen gaae tabt i 

 Ferskherden eller Pudlings-Ovnen. 



£t saa ugunstigt Bcsultat har man alligevel knn 

 faaet paa forholdsmæssig faa Steder 5 paa langt flere har 

 Udfaldet været af den Art, at man rigtignok tabte lidt 

 mere ved Ferskningen end för, men dog ei den hele, ved 

 foröget Masovns -Production og Kulbesparelse vundne 

 Fordeel. Meget kommer det herved an paa Malmenes og! 

 Brændematerialets Beskaflenlied. Ere Malmene meget 

 forurcnede med skadelige Bibesfanddele, eller anvendes 

 Coaks af betydelig Svovlgehalt, saa vil det neppe være 

 tilraadeligt at anvende varm Blæst af en liöi Temperatur. 

 Det sidste er t. Ex. Tilfældet paa Hytteverket Königshütte 

 i Obcrschlesicn, hvor man har været nödsaget til, fra 250^ 

 R. , som den varme Blæsts Temperatur var i Begyndel- 

 8cn, at nedstige til 60 — 80^ R. Saasnart man her an-? 

 vender en hoiere Temperatur, saa ere de skadelige Virk» 

 ninger deraf strax meget fölelige ^ ). Lignende Resulta- 



*) Den Iiidflydelse , som opiiedet Blæst udövcr paa det derved 

 vundne Riijerns Faslhed, er bleven röi«gli{jt undersögt paa 

 l'iönigshütte« Undcrsögelsernc skede ganske saaledcs, soiii 



