118 H. Rasch 



ligedan iid^ Hannen har et henved 2 Al. langt 

 Avlelem, som er skjult i Bugen bag- ved Gadbor- 

 ret (?). Hunnen har 2 hvide Spender (Yvre), en 

 ved hver Side afGadborret, og ei större, endog naar 

 hun suges, end en Koes. Hunnen föder kun een 

 Unge, af een Favns Længde, og detved Helgemîssc. 

 Denne Hvals Hud er aldrig mere end een Linie 

 tyk og kaldes Grölve. Spækket er 3 à 4 Tom, 

 tykt, ja mere, efter deres Fedme og Stederue paa 

 den. Fra Midtsommers til Scenhöstes tager den til 

 i Fedme, den anden Tid af. Den er maver, naar 

 den kommer fra Havet, men fedes her i Fjordene. 

 Den sees ikke her om Vinteren. Det Förste, man 

 mærker den, er ved Varfosmis. Efter Hclgemisse 

 sees den sjelden. Flere sees ei her tllsammen, men 

 altid enkelte Stykker. 



4) Storhynning (Stourbynning) erallevegne kjendt 

 ved samme IVavn, ogkjendelig nok fra andre alene 

 ved sit store Horn eller Rygfinnc , hvoraf den har 

 Navn. Den er indtil 14 AK lang og meget feed, 

 saa Spækket kan være til 6 Tommer tykt, og een 

 han give indtil 60 Voger (1800 ^) deraf. Kjödet 

 er, ligesaavelsom Spækket, nydcligt. Denne sees 

 neppe at gaac alene, men gjerne 5 eller flere 

 sammen. 



5) Springeren, som her kaldes Hvidskjæving, 

 fordi den er hvid paa Siderne, og 



6) Spækhuggeren^) eller Vandhunden. 

 Disse to Slags ere gjerne samlede, og gaae oftest 



) Dette er udeutvivl den almindelige Delphin (Dclphiuus Pcb 

 phis). 



