Geognostisk-mîncralog^iske Sliîzzcr. 139 



den mere ogf mere ulydelig^, og oplræder siden, med 

 igjen tiltagende Tydelîghed, i mere eller mindre foran- 

 dret Retning. Det hele Gneisterrain viser sig, med faa Ord, 

 lier som paa saa mange andre Sleder i Norge : som en 

 slor sammenliængende og samlidig Dannelse. Strög- og 

 Faldretningen har ved disse Gueismasscr en ganshc 

 anden Betydning end ved de nyere Formationer, hvis 

 Skiktning maa hetragtes som Folge af et eftcrhaanden 

 afsat Bundfald. 



Magneljernstenen, som udgjör den meste ved Arendal 

 forekommende Jernerts, optræder i Masser, der staae i et 

 ganske lignende Forhold tjl Gneisen, som Faldbaandenc 

 ved Kongsherg, dog med den Forskjel, at Jernertsen paa 

 de fleste Steder er mere conccntrorel end Kiisarterne i 

 Faldbaandene, og at dens Masser ei have en saa betyde- 

 lig Længdedimension som hine. Ligesaalidt som Fald- 

 baandene kunne hetragtes hverken som Leier eller Gange ^), 

 kan det, ti-oer jeg, være Tilfældet ved de arendalske 

 Erts-Forekomster. Ved nogle Grubcr er Ertsen sammen- 

 trukken til stokformige Masser, ved andre danner den, 

 saa at sige, et Aaresystem, som gjennemvæver Gneisskik- 

 terne i deres Strög- og Fald -Retning. Deels danner 

 Magnetjernstencn skarpe Grændser med Sidestenen, deels 

 forvasker den sig i den omgivende Gneis. 



Under mit Ophold i Arendal besögte jeg- folgende 

 Gruber: 1) Langsev- og Barbo -Gr., 2) Thorbjörnsbo- 

 Gr., 3) Solberg-Gr., 4) Alvelands-Gr., 5) Alvcholms-Gr., 

 6) Næskiil-Gr., 7) Voxnæs-Gr. , 8) Buöe-Gr. Jeg vil i 

 det Folgende meddele et Udtog af mine ved denne Lei- 



') Ved ^^Gan^" forstaaer jeg her stedse en udfyldt Sprække og 

 ved ^^Le\é*' el lagforiuigen afsat Bundfald» 



