Geog^QOsÜsk-mmeralog^iske Sltizzer« 151 



lîg'csaa tydeligst i g-ainle som i friske Briiclflader af Feid- 

 spatLen. Den kaa vel altsaa ikke belragtes som et For- 

 vit(ring^s-Phænomen, men kanskee hellere som et Üdskü- 

 nlngs-Phænomené Disse Feldspathstykker skulle liidrOre 

 fra en Granitmasse i Griibens Dyb. 3) en rödbruun 

 Feldspath, som synes at befinde sig^ i et Siag^s Oplös- 

 nings-Tilstand. Den ledsages eller egentlig* gjennemtræn- 

 ges af en serpentinagtigp Substants. Dog* maa jeg* tilföie, 

 ^' i^S og^saa fandt Feldspath af samme Farve i aldeles 

 liforvittret Tilstand^ i hvilken, isfedetfor den serpenlinag- 

 tîge Masse, optraadle Hornblende. Ved beg'jjes Forvit- 

 tring: kunde allsaa hiin forste Varietet være bleveu frem- 

 bragt» 



Desforuden forekomme i Næskiil-Gniberne (og^ sam- 

 lede jeg^ tildeels): Skapolith (i vakkre Krystaller), Apatit 

 (Moroxit), Prehnit, Hornblende (vakkre Krystaller), Aug^it, 

 en meglet jernholdig^- Granat, Sphcn , Zirkon, Örstedit, 

 Buklandit, Asbest, Sahlit, Talk og* Kobberglaserls. Af 

 Orstediten fandt jegf kun en liden Krystal, indvoxet i en 

 Blandinga af grön Hornblende og* smudsig* rödagtig* Feld- 

 spath. Stykket laae i en Malmhob, som sandsynligviis 

 hörte til Stoll-Gruben (ogsaa en af Næskiil-Gruberne). I 

 det samme Stykke sidde tillige nogfle Korn af et sort, 

 gadolinitagtigt Ulineral tilligemed noget Sphen. Muli- 

 gens hidrörer det allsaa fra lignende Granitmasser, hvoraf 

 der findeß flere i Aslak- og Morefjær-Gr. Orstediten er 

 krystalliseret i en quadratisk Soile med en Pyramide af 

 2den Fladestilling. En quadratisk Söile af sidste Fladc- 

 stilling og en Dipyramide (der ei danner parallele Af- 

 stumpningsfladcr mellem den forste og anden af de nævnte 

 Krystalformer) optræde som Combinationsflader. Farven 

 ogGlandsen ere af lignende Beskaffenhed som ved brunn 



