Geog^nostîsk-mineralog^îske Skizzer. 153 



gcncfîsk forskjel I ig-e Dannelser. Da Gangens Udfyldninçs- 

 masse, som anfört, ligner frappant den melanirporphyrag- 

 tîgc Masse i Aslak-Gr., saa er det en Muliglied, at det er 

 een og samme Gang, som optræder paa begge Steder. 

 ]|Icget sandsynligt hliver dette derved, at Gangen^ som 

 fitrygcr parallelt med de lodrelte Gneisskikter, netop (ager 

 Retnîng'cn mod Næskiil-Gruberne. Af Gangens Paralle- 

 lismus med Gnelsskiktcrne kan man tillige forklare stg 

 Oprindelsen af de langtrukne, pladeformige Brudstykker. 

 Ved at forfölge Gangen videre fîndes endnu flere af dem. 

 Om derimod den Udskilningsgranit, som viser sig her, 

 er den sømme som den i Aslak -Gr. optrædende, vil ei 

 være let at bevise. Den indeholdt intet Spor af gadolinit- 

 elier allanitagtige Iflineralier. 



Angaacnde den melanitporphyragtige Masse maa jeg^ 

 endnu tilföie, at den paa nogle Punkter syntes at gaae 

 over til almindelig Grönsteen, og til et Slags Hornblende- 

 skifer. Den genetiske Forskjel mellem disse Bjergarter 

 turde altsaa vel 1 dette Tilfælde ei være væsentlig. Gang- 

 massen viste sig her ei beiler saa let forvitlrcnde som den 

 fra Aslak-Gr. 



8. Buöe-Gr., omtrent 1 Miil nordvestlig for Arendal, 

 paa Buoen» De staae tildeels under Vand. Magnetjern- 

 stenen ledsages af betydelige Hornblendemasser. Af 

 Mineraller findes især: Skapolith, krystalliseret Orthoklas 

 og Malakolith. Desuden fandt jeg paa Halden uoget 

 Sahlit og Molybdænglands. 



A f niegen Interesse er et betydeligt Steenbrnd paa 

 Buoens Sydspidse, tæt ved Buöc-Gruberne. Man bryder ber 

 (eller har brudt) Feldspath til den kjöbenbavnske Porzel- 

 Jiains-Fabrik. Bruddet er anlagt paa en temmelig hori- 

 zontalt liggende, meget betydelig granitisk Udskilnings* 

 IV. 2 K 2 



