Geog^nostisk-mineralog^isliC SLizzer. 157 



Billede af den störste af disse Udskilnîii(vers indre Struk- 

 tur. Og^saa her Lar Quartsen concentrcret sig- mod Midtea, 

 hvor den optræder med mere end 3 Favnes Mæg^tig^hed. 

 Denne Quarts, som deels er melkchvid, deels mere gjen- 

 nemskinnende (og da undertiden rosenrødt farvet), inde- 

 slutter tavleformig^e Glimmcrkrystaller, af vist nogle Qua- 

 dratfods Overflade* Quartsens Indfatning bestaaer, som 

 ved Buöen^ Hitteröén og andre Steder, af kjödröd Or- 

 thoklas, undertiden optrædeude i Krystaller af mere end 

 en Cubikfods Störrelse, der have uddannet sig, uden i 

 mindste J^Iaade herved at være blevne hindrede af Quart- 

 sen, som, eftergivende nok, overalt indtager de Rum, 

 Feldspathkrystalierne have ladet aabne. Vakker Skrift- 

 granit findes her ligeledes som paa de för nævnte Steder j 

 cndvidere en anden grönlig Feldspath, samtet magnetjern- 

 agtigt Mineral af samme Udseende som det paa Hitteroen 

 fundne, og et allanitagtigt I^ineral i Krystaller af betydelig 

 Slörrelse. 



Analogien mellem de forskjellige beskrevne, allanit- 

 og gadolinilförende Granit-Udskilninger er vist paafaldende 

 nok. At alle disse Masser vist have havt en ganske lig- 

 nende, og tillige nogenlunde samtidig Dannelse, kan neppe 

 betvivles. 



För vi forlade Arendals interessante Omegn, vil jeg 

 endnn anföre et andet Findested af et gadolinitagtigt Mi- 

 neral, Det er paa en Holme lige overfor Krognæs, sydvest- 

 lig for Seikilen (ved Voxnæs Gruberne paa Tromöen). 

 Paa denne Holmes nordre Side er en granitisk IJdskil- 

 ning i amphibolitisk Gneis (Gneis med Hornblendestriber). 

 Paa enkelte Punkter danner Udskilningsmassen (kjödröd 

 Orthoklas, hvid Quarts og sort Glimmer) fuldkommen 

 skarpe Grændser mod Gneisen, paa andre derimod de 



