160 Th. Sclieercr 



ï de andre 6 Nyrer derîmod Iiar den sîdste saaledes taget 

 Ovcrhaand, at den næsten ganske fortrænger Granaten ogp 

 Vesuvianen. 



Del meest umiddelbare Indlryk, hvilket disse Nyrer 

 gjore paa lagttageren med Hensyn til Spörgsmaalet om 

 deres Oprlndelscsmaadc, er det: at baade deres og GneiT 

 sens Masse til samme Tid have befandet sig i en flydendc 

 eller dog blöd Tilstand, som gjorde det muligt, at den 

 omtalte Anordning af de forskjellige Mineralier kunde 

 tilveiebringes ved Paavirkning af en indtraadt Krystalli- 

 sations- og Udskilnings-Akt. Den omgivende Gneî$ maa 

 være haardnet tidligst: ellers knnde den ikke have tjent 

 som mere eller mindre fast Underlag for de sig dannende 

 Vesuvian- og Granat-Krystallerj den kulsure Kalk med 

 sit forskjellige JHineralindhold maa derlmod længst have 

 holdt sig flydende eller blöd: ellers kunde den ikke 

 have ladet sig noie overalt med det Rura, hiin Krystalind- 

 fatoing har ladet aabent. Dog hvilket Agens bar frem^ 

 bragt hiin blöde eller flydende Tilstand ved de forskjel- 

 lige Mineralsubstantser? Dette Spörgsmaal kan hidtil vist 

 ei endnu besvares. Ifald Ilden her har været medvirken- 

 de, saa har det vist ikke været Ilden alene; men mu- 

 ligens kan ogsaa Ilden ingen Deel have bavt i disse og 

 lignende Pbænomener, 



Flekkefjord. 



Mcllcm Christiansand og Flekkefjord oplræder Gnei- 

 sen i sin hele Protcusgestalt. Snart er den massiv, gra- 

 nitagtig, snart skiktet, og i saa Fald snart lodret, snart 

 mindre steil, snart næsten horizontal, og snart er Skikt- 

 ningen yderst forvirret, og frembyder de. meest underlige 

 Tegninger paa Klippevæggener Paa eet Sted frembringer 



