Geognostîst-mineraloD^iske SItizzer. 163 



Gneisen forskjelJIg Dannclsespcrlode, Sl;ulde den senere 

 chemiske ündcrsögfclse vise, at Iiiin snuidsigt farvede Feld- 

 spath, kun er almindclig^ Orthoklas, saa maatle Navnet 

 Norit aldeles udslcttes. 



Hlne Hornhlendestriber, der paa flcre Steder af Flek- 

 kefjordens Vestkyst betcg^ne Gneisens lodrette Skikier, 

 der med den yderste Skarphed holde sig' afsondrede fra 

 den övrig-e Gneismasse, og, selv i Lag af Papirs Tyk- 

 kelse , med stor Regelmæssighed og uden Krumninger 

 fortsætte i lange Strækninger , — hine Hornblendepar- 

 tier afvige hist og her, uden nogen synlig Grund, fra 

 denne regelrette Anordning og danne de meest underlige 

 Figurer. £n saadan Lokalitet, hvor de saa at sige ellers 

 underkuede Hornhlendepartier pludselig hlive oprörske 

 og ei mere adlyde den sædvanlige Skiktningslov, er t. 

 Ex. ved den saakaldte Fjeldure, i vestlig Retning ligeoverfor 

 Fjeldse- eller Fjeldsö-Holmen, Her seer man paa en lod- 

 ret Kllppevæg en Anordning, som Tab. lY. Fig. 7 viser. 

 Den hele Flade, som denne Tegning af Hornblendestriber 

 indtager paa Klippen, er omtrent 20 Fod lang og 12 Fod 

 bred. Hvo kan her antage at see et almindeligt Skikt- 

 ningsphænomen? Jeg troer, at Hornblendestriberne her ei 

 spille nogen anden Rolle, end Aarerne i Marmor. Men 

 naar vi, i dette Tilfælde, ere nödsagede til at indrömme, 

 at et andet Agens end den plumpe Tyngdekraft har an- 

 ordnet Gneisens indre Struktur, saa kan man vel ikke 

 nndgaae at tilstaae hiint Agens ogsaa en Andeel ved Gnei- 

 sens normale Skiktanordning, thi den planskiktede og 

 den marmorerede Gneis staae i et saadant inderligt ind- 

 byrdes Sammenhæng, at vi ei absolut kunne adskille de 

 Kræfter, der have været virkende ved Frembringelsen 

 saavel af den eoes som den andens Struktur, 



