190 Scheerer og Lang^berg 



formludsket til omtrent 42^ C. C Saavel renset 

 Rapsolie som chemisk reen Qlivenolie yttrede en saadan 

 absorberende Virkning. Herved turde det altsaa i höi 

 Grad være sandsyuliggjort, at Grunden, hvorfor Ebelmen 

 ei fandt Grubegas i de af ham undersögte Gigtgaser, 

 hovedsagelig er at söge i Olieshiktet, over hvilket han 

 opfangede dem. 



III. Gigfgasernes Suurstofgehalt har især folgende 

 Oprindeise: 1) den hidrörer fra Suurstofgehalten i den 

 atmosphæriske Luft^ 2) fra den i Ertserne, og 3) fra 

 Suurs(ofgehaItcn i den Kulsyre, som udvikles af Beskik- 

 Ilingens kulsure Kalk. Da man nu kan antage, at de to 

 sidstnævnte af disse Suurstofkilder saagodtsom ere gan- 

 ske uden Betydning i de nær ved Formen beliggende, 

 meget ophedede Dele af Beskikningssöilen, idet herbaade 

 £rtserne ere reducerede og al Kulsyren er undveget af 

 Beskikningen, saa fölgerderaf: at de fra en större Skakt- 

 Dybde tagne Giglgaser maae indeholde Qvælestof og 

 Suurstof just i det Forhold, hvori disse to Gasarter danne 

 den atmosphæriske Luft, altsaa i Volumforholdet 79 : 21, 

 men at derimod alle Gigtgaser fra höiere Steder i Skak- 

 ten maae indeholde en forholdsviis större iHængde Snur- 

 stof, som vil tillage desmere, jo nærmere Krandsen 

 Gaserne ere blevne opsamlede. Denne Omstændighed 

 kan godt benyttes til en Prove paa Bigtigheden af Gigt- 

 gas-Analyser. Anvendes den paa vore, Ebelmens og 

 Bunsen's Analyser, saa faacs folgende Resultater. Ved 

 Beregningen af samme er taget Hensyn til, at Gigtga- 

 sernes frie Vandstof maa hidröre fra decoraponeret Vand 

 (Blæstens Fugtighed), og at der fölgeiig for hvert Vo- 

 lumen af delte Vaudsluf maa bringes J Volum Suurstof 

 i Afregning. 



