Undersögfelse af Gîg^tg^aser. 193 



fra Maximum - Punktet opad mod Gigtcn er granske cha- 

 rakteristisk for Baerum's Masovn 5 idetmindste finder den 

 hverken Sted ved den Clervalske Masovn eller ved den 

 Yekkerhag^enskc. Medens del ved disse Ovne kan være 

 temmelige lig^eg^yldigt, ora Giglgaserne aflcdes i flere 

 Fods större eller ring-ere Höide, er det ved den först- 

 nævnteOvn med Bestemtlied gfivet, atdetSteds 

 Belig^g^enLed, hvor Gas-Aflednings-Kanalcn 

 maatte anlœg'g'es, i det Höieste kunde variere 

 mellem Grændsernc : f og^ | af Skakthöiden 

 over Bundstenen. Om en saadan Regel gjælder for 

 alle norske Masovne, er nalurlig^viis eî afgjort, dogp sik- 

 kert turde dette være Tilfældet med alle de Ovne, som i 

 Henseende til Construction, Malm og' Driftsmaade stemme 

 overccns med Bærums Masovn» 



Efter Ebelmcn's ündersögelser er Kulsyrens relative 

 Mængde i Gigtgaserne fra Clervals Masovn, i bestandigt 

 Aftagende fra Krandsen nedad til Formen, Kuloxydets 

 relative Mængde derimod i adéquat Tiltagende. I 7^ 

 Fods Höide over Formen forsvinder Kulsyren endog al- 

 deles, saa at det hele Rum mellem Kulsæk og Form in- 

 dcholder næsten intet Spor deraf *). Ifald delte virkelig 

 er Tilfældet, saa troe vi, med Bcrzelius ^) og Heine ^), 

 ikke, at dette Resultat gjælder for alleMasovne. Vi for- 

 mode endogsaa, at dette især kun gjælder for Clervals 

 Masovn, og vist kun for meget faa andre. Fbelmen ^*) 



') Ebelmen undersögte aemlig ogsaa Gaser, der vare afledede i 

 Formens IViveau» 



«) Berzclius Jahresbericht, Jahrgang XX, H, 2, S, 75. 



*) ßcrgwerksfreund. V, S« 248» 



*) Annales des miaes, T» XX, S» 17» 



IV 2. IS 



