Beskr. over Thyone f usus 0[y Cuvieria squamata. 213 



skaaret Æg^. Den convexe slyællcde Overdcel vil jeg 

 Lereftcr bestandig benævne Ryg, og^ den fladc blöde Un- 

 derdeel Bug". Ryggc" er overall bedæfcket med kalk- 

 agtige Skjæl, der lîg^ge taglag^le paa b verandre. 1 Nær- 

 heden af begge Ender danne Skjællcne to koniske Opböi- 

 nînger, som Dyret kan hæve og' sænke efter Godtbefin- 

 dende. Spidsen af Opböiningerne dannes af 5 Sfejæl, 

 der i Midten stöde sammen. Af den översle Opböiuing-, 

 der er den störste, ndskyder Dyret, naar de 5 Skjæl fjer- 

 nes fra hverandre, et cylindrisk Mundapparat. I Midten 

 af den nederste Opböining- fmdes, naar Slyællene Ijernes 

 fra hverandre, en rund anus. Skjællcne ere meget uregel- 

 mæssige, saa at det er yderst vanskeligt at benföre dem 

 under nogen bestemt Form. Sect under Mikroskopet 

 bestaaer hver enkelt af disses Overflade igjen af en 

 Mængde smaae Skjæl, der lig^eledes ligge taglagte paa 

 hverandre, og^ paa samme sidde smaae Kalkkorn. Under- 

 fladen er fæstet til Huden. Skjællcnes frie Rand er for- 

 detmcste convex, og^ Convexileten vender bestandige hen- 

 imod en af de coniske Ophöinin^er, og: aftag-cr bctyde- 

 ligt, jo nærmere Skjællcne komme henimod Spidsen af 

 üphöining^erne 5 de blive da mere tilspidsede, saa at de 

 faae en næsten trekantet Form. Skjællcnes Störreise vari- 

 erer overmaade meget, hos meget store Excmplarer ere de 

 störste 3'" hoie og- 3^''' brede 5 de mindste derimod ere 

 undertiden ikke större end et Knappenaalshoved. De 

 störste Skjæl findes almindclig; paa Ryggens midterste 

 Deel, de mindste i Randen^ forresten staae store og^ 

 smaae Skjæl om bverandre, og- med Convexiteten afta- 

 ger ogsaa deres Störreise betydelig-en, jo nærmere de 

 komme henimod Spidsen af Opböining-erne 5 dog* gjöre de 

 5 Skjæl, der danne Spidsen af den överste Opböining^, 



