268 IVogle Forhandling-s- Emner for Geolog^erue 



vesllig'c Stykke af Agersliiuis-Slift, o^ i det Meste af hele 

 Clirisliansands-Stift, men at dcrefter, paa en anselig- Stræk- 

 iiing' \idere mod Nord, paaligg^ende Skifere, GraavakKebild- 

 lïinger o, s, v. liyppigen mode og' skjule Grundljeltiet» — 

 Da de löse Dedæknin{i's- Masser hos os i det Hele 

 kun liclel formaae at tilhylle Klippt-grunden, saa ligger 

 da hiint viglige Bygningsstykke — ikke blot af vort Nor- 

 den men af hele den faste Jordyde — , i vore Lande 

 tilskue paa Strækninger af flere tuslnde Qvadratmiics 

 Areal, og' opfordrer saaledcs fornen:melig' hos os til 

 «öiere Studium. 



Aüerförst er al bringe i Erindring-, al man deri 

 fornemmelig' linder folgende Djergarter: a. krystalliniske 

 Skifere og' blandt disse först og' fremst Gneis 5 b. Granit 

 og- uogle andre uskiktede krystalliniske Silicid-Bildninger, 

 og- c. krystallinisk körnig- Kalksteen. Blandt de sjeld- 

 nere forekommende Bjergarler ere især at merke Leer- 

 skifer og' Serpentin» 



BetræfTende Maaden, hvorpaa disse constiluerende Led 

 oplræde, fortjene især folgende Forholde Opmerksomhed: 



1. En bestemt Paahinandenfölge af de anförte Bjerg- 

 arter existercr ikke 5 enhver af dem viser sig-, ved Under- 

 sög'clscn af de paa de forskjellige Steder forekommende 

 Rækker af Skikter og meer eller mindre noie lagformigen 

 ti Idannede Masser, snart i det Liggende, snart i det Hæn- 

 gende, snart i Midten af disse Rækker. 



2. Granitbildningerne og de övrige uskiktede Silicat- 

 Bjorg-arler forekomme meget ofte — og- hvor de oplræde 

 mægtigen, kanskee alleroftest med ganske uregelniæssige 

 Masseforüier5 de forslnævute findes ogsaa ikke sjelden i 

 Gangform. 



3. Meget hyppigcn ere ingen skarpe Græudscr for- 



