ved de scandinavlshe IVaturforsIîcres Mode &;c. 275 



0{î^saa l;jciiilcli[;;c i tic försle. — Formcdcisl saadaiinc Facfa, 

 soin ait læii(»c crc Gcogiiostcnic vcl bckjciidte, bliver det 

 med den slörst mulige Xydclighed snnt os , al de om- 

 si)ur(]tc l.ryslallinislie Sl;il;ler oprindeligcn crc scdimcn- 

 tairc La{>-, gaiislic soni de, der iiidslnttc dem, og" at de 

 siden Iransmiitcrcdes til det, de crc , i den samme aldri|; 

 til nogen extraordinair Grad stegne Temperatur , livori 

 deres ilil;cl;rysfalliniske Ilængende og- Lig'(>-endc af Ingen 

 ii.vgfes allid at have befundel sip;. Delte Udsagn fra den 

 allerliöieste Anetoritet sclv ban ibbc afvises^ besternt op; 

 blart som det er, ban det beller ikke fortolkes til at give 

 iiogen anden Mening, end den aldeles ligcfrem deri in- 

 deboldte^ og' forsaavidtsom biin Transn^ntation ikke er 

 cliemisk forklarlig-, vil dette ikke sige Andet, end at Che- 

 mien endnn ikke bar naaet det til saadan Forklaring- nöd- 

 vendigc Ud vikling strin> 



Vi have da ganske som E rf årings- Sætnin g', at 

 Gneisen og de krystalliniske Skifere overhoved ikke ere 

 andet end omdannede Sedimentair-Bjergarter, og' navn- 

 Jigen omdannede i sædvanlig- Temperatur, om det end 

 forresten ikke l;an vises bvorledes. 



At Chemikernc ei ere villige til at indrömmc, at Ta- 

 len ber ikke er om en Idee, men, som sagt, virkelig* om 

 et umiddelbart Erfarings-Resultat , kan ikke rynes meget 

 besyndcrligt. Men at Geologerne, der vare i det Tilfældc 

 at kunne vnrdere Evidentsen af de geognostiske Forholde, 

 ifOlge hvilke den nden overorden! lig Hede slcdfnndne 

 Omdannelse fremstiller sig- som et Factum, som et klart, 

 ingen Indsigelsc taalende Factum, — at Geologerne, sige 

 vi, ikke bave erkjendt bemeldte Omdannelse som et saa- 

 dant, dette er isandbed loi bausende, og- kan vcl kun for- 

 klares af den Omstændigbed, al denne Klasse af Forskere 



