ved (le scantlin/iviske Naturforskeres Mode &c. 177 



bc(r.r(rendc Graiiit-Cjcncscn. Andre Voie, som lierfoniden 

 Iiaves ill et naac del samme ^laal, ere isærdclcshed aiijjivuc 

 I Ga»a ]>orv., I og' II, hvortil hor henvises. 



Serpentinen tnrde fortjene al homme i Belrajjlninj»' 

 som Repräsentant for en Ircdic Grnppe. Den har tilli- 

 g^emcd no;» le andre Bjergarter en Oprindelse, hvori og^- 

 saa Transmntation, Epigenie, er den sidste Act, men som 

 cndda saa at sige er det Modsalte af Gneisens og- Granitens» 

 Gneisens, Granitens og' de disse lignende Bjergarters Dan- 

 ncIses-Maade lærer, at iNatnren formaaer ved visse, som det 

 synes, meget langsomt arbeidende, men os iövrigt endnit 

 iiforstaaclige Virhemaader, af nicer eller mindre homo- 

 g^ene, amorphe Masser at fremhringe hrystallinishe, med 

 en Sammensætning' af forskjellige Mineralspecicr opJrædende 

 Bjergarter^ — men det er cndvidere utvivlsomt, at Na- 

 turen — omvendt — er island til, fremdeles nden exlra- 

 ordinair Hede, men iövrigt ogsaa paa endnu for os ganske 

 dunhle Veie, at transmutere heterogene Snhslanlscr til cet 

 og^ samme Mineralspecics , ja i det Store at forvandle en 

 af ganske forskjelligartede Dele hestaaende Masse til en 

 lig^cartet Bjergart. Speksteen- Danneiserne, der vel ere 

 de hyppigst forekommende og^ nicest iöincfaldende af 

 disse Transmntalioner, liar man flittig en beskjæftigct sig* 

 med, men kun en i Forhold til Sagens Vigliglied meglet 

 liden Opmcrksomhed have andre til samme Klasse hö- 

 rende Bildninger hidlil nydt. Snarest muligt at indhcntc 

 det heri Forsömle er paatrængende nodvendigt, og^ det 

 ikke hiot i Mincralog-icns Interesse, men fuldkommen lige- 

 saa meget i Gcolog^icns. Exemj)ler paa homogene Mas- 

 ser, som hie ve hvad de ere ved den fra Kry s tal li ni- 

 tclen tilhage v endende epigenetiske Dannelsesmaade, 

 og som i meer eller mindre Grad tilkomme Bang- af Bjcrg^- 



