284 Nogle Forhaiidîing^s- Emner for Geolo(>erne 



}:uiinc ficmtlclcs holde os blot til del StyltLc deraf, som 

 virhidî^- li{}'(;er afdælilict lier rundt om os. Vi bcliöve 

 lam at belrdgle delte Slybkes Areal, for at maafte bylde 

 den Mtniijg-, at tier med Hensyn dertil ilil.e båndbys om 

 en liden og- underordnet, men om en aldeles principal 

 Bypning\sdeel af Jordyden. Men ibke blot i horizontal 

 UJstrækning: er denne Byjjningsdeel stor, g-anshe vist er 

 den det og efter 1 ybbelsen, — mod Dybet. Förend vi 

 gaac til de Overveielser, som vedbomme denne besvärlige 

 Opgave, ville vi bun beröre, bvor let og sikkert just ilen 

 löses af de' Geologer, som i Overgangsformationens Un- 

 derlag see den först störknede Jordyde. De Samme vide 

 jo og paa det Nöieste , bvilken Temperatur der er paa 

 etbvert Sted mdefter fra Jordoverfladen 5 de beböve da 

 blot at expeiimentere lidt med Stykkerne af nogle Bjcrg- 

 arler for at finde disses Smellepunkt, og kunne saaledes 

 beregne, at det omspurgie Bygningsstykke er nelop 7, 

 eller 8, eller bvad det nu er for et beslemt Antal Mile i) 

 tykt, idet videre ned Alting cndnu fremdeles er i Fluss, 

 Vi derimod ere, ved denne Qvæstion som ved saa mange 

 andre, redneerede til at famle i Mörket^ paa al kunne an- 

 bringe Experiment og Calcul , disse imponerende Midler 

 mod alle Tvivlendr, er der paa vor Tei il;ke at tænke. 



At det imidlertid ogsaa for os ved bemeldte Spörgs- 

 maal maa gjælde om en efter Mile tællende Maalcsfok, 

 vil man sikkert anläge, idetmindste ved de förste Skridt, 

 hvormed man fölgeros under Sagens Overveielse. Fra 

 Gneisterritoriets saa overordenlligen vide Överilade sætte 

 Parallelmassernc ialmindeligbed paa meget kort og sær- 

 deles oÇe paa den allerkorteste Vei ned imod Dybcl 3 ere 



Ï) J»ee lieschichte der Natur (Stuttgart 1841), ], 85. 



