308 Nog^le ForUanclIing-s- Emner for Geologeroe 



Ved Forskning^en efter Aarsag-erue til Jordoverfladens 

 Ljævnlieder skal man hos os ikke lettelig^en kunne paavîse 

 Sporene af andre Kræfter end saadanne, der udvendigfra 

 liave virket paa Klippemasserne. 



De flere taffel formig:c Bjerg-e, som hæve sig* paa 

 Grundfjeld-SIelten sydcnfor Wcnern, bleve aahenbare dog^ 

 ikkun derved til disse llöilandspartier, som de fremstille, 

 at et dersteds i vidlöftig* Udbredelsc paa Grundfjeldet 

 opskiktet Taffelland udenfra sönderskares og* paa disse 

 Parlier nær bortreves. Hvor i Norge de oprindelig'e 

 Forholde vare af ]ig:nende Beskaifenhed, ere og-saa her 

 paa flere Sleder, selv oppe paa Hoifjeldstræknlngerne, 

 meer eller mindre enkeltstaaende Bjerge bicvne tildannede 

 paa ligedan Maade, i det nemlig^ oprindeligen til disse 

 Bjerg^e borende Masser, tildeels af meglet betydelig- Udslræk- 

 ning, fraskiltes og* bortförles» 



Et g-anske andet Resultat frembrag-le de udenfra 

 virkende mechaniske Kræfter, idet de, sikkerligen da ogsaa 

 ved en g-anske anden Operalionsmaade, gave Landets Relief 

 denne for et beqvemt Vandaflöb saa fuldkomraenf passende 

 Form, som Enhver, der engang er bleven opmerksom 

 derpaa, hüiligen maa beundre. Det er især Dalsystemerne 

 i Trondhjems- og Agershuus-Stift, men allermeest i Chri- 

 sliansands-Stift, som forsaavidt ere merkværdige. De ere 

 indskaarne i Fjeldkroppen næsten noie saaledes, som om 

 de flydende Vande selv havde banet sig disse Veie, hvad 

 man dog vist ikke vover at antage virkeligen al have været 

 l'ilfældet, saasom det tildeels ere de haardesteßjergarter, 

 der her vare at bearbeide, og derhos Skraaningerne i det 

 Hele ere meget ringe. For ret at blive dette Forholds 

 Eiendommelighed våer, söge man at forestille sig Formen 

 af den Slrækniug, som indbefatter Bratsberg-, Nedcnæs- 



