"ved de scandînavisfcc Naturforskeres Modo &e. 313 



det Factum at erindres, som St. Ilanshölen her ved Gliri- 

 stiania viser ^), ncmli(; at der paa et Sted, som nu lijjjyer i 

 en Höide af 170 F. o. H., (indes Serpula-Skallcr siddcnde 

 paa en riflet lUIppc, til uimodsigfcligt ßeviis paa, at dette 

 Sted, siden Frictions-Processen foregik', er blevel liævet 

 (il hiint JXivean. Dette fortjener, mene vi, lier at erindres, 

 tili deraf er igjen at slutte, at de af samme Proecs paa- 

 virkede Punkter, som nu befinde sic nede ved Fjorden, 

 maae have lig^gel 170 F. under Ilavfladen dcngang, da 

 Scrplerne levede paa hiint nu saa meget i Höiden komne 

 Sted, saasom det sidste granske vist ikke er hævet uden i 

 Sammeuhæng^ med hele Landet rundt omkring (see oven- 

 for S. 310). 



3. Hvorledes Skurlngs-Ridserue lohe i Finland og* i 

 en en stor Deel af Sverrig-, er allerede bekjendt. Angaa- 

 ende deres Retninger i INorge maa her idetmindste anföres, 

 at de stpyge 



i Egnen ved Fredrlkshald omtrent mod SV.j ved 



Christiania mod SSV. 5 

 i midten af Agershuus-Stift mod S. f 

 i de vestligere Dele af dette Stift mod SO. j 

 i de östlige Stykker af Christiansands-Stift mod SO. 5 

 gjennem Midten af samme Stift, ned til Lindesnæs, 



mod S. ; 

 ved den nordostlige Arra af Hardangerfjorden mod V. 5 

 nordlig i Opdals Præstegjeld (mellem Dovre og Trond- 

 hjems-Fjord) mod NV. og V. 5 



Ï) See .\yl Mag. f. IVatiirv., B. Ill, S. 150. Ilöidcn afdet herbe- 

 skrevne Punkt har Hr. Lieutn. Gjcssing senere havt den Godhed 

 at bestemme ved geometrisk Maalingj det ligger noie 170 



IS. F. o. n. 



