ved de scandinavislic Ntiturforslicres Mode &c. 315 



da liiiii(ic inan va^rc tilbölclig' fil at troc, at î dette Land 

 ecn cllcr flere INivcaiiforandrinjjor have fiindct Sled, som, 

 siden Slibnin^s- Processen forcgik, dersteds sær&kilt liave 

 forandret Rcliefet, 



4. Flere Dala , hvoraf Slutninger om et eller andel 

 Forhold ved Frictions-MIddelct sjnes at kunne uddrages, 

 erholder man blandt Andet ogsaa ved speciell at undersoge 

 den större eller mindre Indflydclse, som Relicfets locale 

 Configuration paa de forskjellige Sleder har havt paa 

 Ridscrncs Retninger. Lader os f. Ex. see, hvorledes 

 Forholdene ere i den ösllige fJalvdeel af Christiansands- 

 Stift 5 her reiter Ridseströget sig- forholdsviis meget noie 

 efter den store Skraaning- mod Sydost og^ Syd, nagtet 

 Landskabet dersteds i det Mindre er hoist couperet 5 paa 

 Bunden af dybe Indsnidt, hvis Retning-er ikke folge den 

 store Landäkraaning-, have Ridserne vislnok ogsaa her 

 ofte omtrent det samme Slrög' som disse ludsnidt selv • 

 men paa llöiderne umiddelbar ved Siden antrætfes Rid- 

 serne dog" slrax igjen med det normale Slrög-, og' mindre 

 Ljævnheder synes næslen slet ikke al have kunnet bringe 

 dem til at deviere fra den i Egnen som Regel gjældende 

 Reining ^). Af disse Forholde synes det nu at kunne 

 sluttes, at den blasse, der virkede som Rivningsmiddcl, 

 i det ommeldle Landstykke har havt en betydelig* Fart 

 og var af slor Mægtighcd. At dens övre Dele maae 

 have kunnet bevæge sig i en anden Retning- end den, 

 som de dyberc værende paa visse Steder fulgte, eller 

 med andre Ord, at Massens övre l*artier, under det 

 Heles Revægclse nedad, have kunnet skyde sig hen over 



) Hidhcnhörcnde lagtta^'jelser ere anförte i Nyt Mag. f, Natiirv. 



B. Ill, S. 177, 182 o. fl. St. 

 IV» 3 U 2 



