ved de scandînavishe IVaturforslîcres Mode &c. 317 



mollcm Ridscrne af förste Sæt, dcels ojysaa, hvorvcl min- 

 dre tydclijjoii, granske nede i dette Sæts bredere Furer, 



Do^7, det var inp/eiilunde IIeiiäi{]^lcn paa nærværende 

 Sted at frcmkoiJime meden detailleret Fremstillinj«- af alle 

 Frictions-Phænonienets faeiiske Forholde, og* sualedes af- 

 brydes her denne Opregning af didhenhörende Data. f)e 

 ovenanförle Momenter hieve antegnede ikke saa meget 

 for directe al virke til Opnaaelsen af det Maal, Granskeren 

 kan have ved denne Opgave, som for at forberede til et 

 Par Betraglninger, der alene middelbarl kunne være lil 

 INytte. Den Maade, hvorpaa Sagen af Flere er bleven 

 behandlet, er saadan, at den virkelig* fortjener særskilt 

 Omtale» Desværre er Intet sædvanligere ved geologiske 

 ündersögclser, end af man gjör Theorien til del Forste og 

 Vigligste, og lidet eller intet bekymrer sig om det Fac- 

 tiske. Ved Opgaven om Frictions -Pliænomenerne har 

 dette tildeels i ganske paafaldende Grad fundet Sted, og 

 del er paa det Urigtige heri, at Forf. önsker at gjure 

 opmerksom. 



llcnsigten af IXaturforskerens Bestræhelser kan vel hel- 

 lerikke her være nogen anden, end at tilveiebringe en saa- 

 vidt muligt fuldslændig Kunskab om den i Sporgsmaal 

 værende ^Xitnrgjenstands virkelige Beskaffeiihed, og der- 

 hos, hvis det lader sig gjöre, at faae den sat i et saadant 

 Lys, at vi kunne forstaae Sammenliænget mellem de ved 

 samnie forekommende enkelte Særsvn og danne os et 

 Begreb om disses Aarsf»g\ Det forstiiævnte af disse Öie- 

 med bör nu ogsaa her, iallefald af dem, der selv arbeide 

 som lagttagere, befragtes som det vigfigste, og som det, 

 der frcmforalt maa fremmes. Den Grund til at auerkjende 

 Rigtigheden heraf, at der til hvilkensomhelst Theorie 



