ved de scandinavîslic IVaturforsIîcres Mode &c» 323 



röiuincs, iiiigtet dct endiiu îM^c kan forklares, at nog^cn- 

 sonihclst nicer cllcr niiiidrc l)omo;;^en o^ nUrystallinisk 

 lij(M*{>art under den ri{;idc Tilstands Biliolioldol.se kan 

 have forandret sigp indlil at frenislillc det krystalliniske 

 Aggregat. Den af INaturen her fulgte Dannelsesmaade 

 kan saaledes af os ilikc med Bestemtbed angives, men 

 I\uuskab derom turde være at erholde ude i Naturen 

 selv, naar man der vilde underkaste alle Omslændighedcr 

 ved saadanne Bildningers Optræden en nöiagtig Under- 

 sögelse." 



Vi ville nu endviderc antage, at en Section Granskere 

 beslutte at folge dette Vink , og at de efter behörig Tid 

 komme hjem til Clicmikcrne. Vi kave, vilde da hine 

 sige, sect Mangl og Meget, og vi troe sikkert, at vore 

 Resultater ogsaa ville interessere Eder, kjære Venner! 

 En directe Krystallisation af et paa nogensomholst Maade 

 fluid Material har i dct omspurgte Tilfælde sikkerligen 

 ikke fundet Sted,- hvor Krystallerne her have dannet sig-, 

 kunne alene fnidkommcn faste Masser paavises at have 

 været forhaanden. En god Stund troede vi fuldt og fast, 

 at Granitens, Syenitens og^ andre saadanne Bjcrgarters 

 krystalliniske Aggregater vare anskudte saaledes, som vi 

 finde dem, efter forudgaaet ildflydende Tilstand* Vi kom 

 til en Mængde Steder, hvor det syntes os ganske utvivl- 

 somt, at hine Bildninger i smeltet Tilstand maattc være 



merksom i det videiiskabelige Mode i Glasgow 1840: at et 

 Stykke Cilas blot ved at hcnli^jgc roligcn i længere Tid havde 

 nndergoaet Forandringer, hvorved det havde erholdt en lîe- 

 skaffenhed, der i de Henseender, hvorom det her gjælder, 

 ganske svarer til Granitens Art og Væsen; det viste sig nemlig 

 nu bcstaaende af forskjelligartede Partikler og var krystaliinisk. 

 (Sec Gæa N., 11, 247.) 



IV. 3 X 



