324 IVogle Forhandlings -Emner for Gcolog-erne 



pressede înd î Sidestenen 5 var denne skiktet, saa fandt 

 vi ofte dens Strata betydeligen bragte af Lave i Nærheden 

 af saadanne Bjergarlers Wasser^ ogsaa saae vi, at ellers 

 tæt Kalksteen ved disse gjerne er ganske krystallinisk 1)5 

 og ved Vulkanerne fandl vi Bildninger af aabcnbar pyro- 

 gen lieiljomst, som viste en fuldkommen krystallinisk 

 Struktur ligesom Graniten, og* som ogsaa med Hensyn 

 til de sammensættendc ülineraliers Art maatte belragtes 

 som meget overeensstemmende med denne. Mon vi bave 

 siden erkjendf, at Alt dette ikkun var meget overfladiske 

 lagttagelser. 



Efteråt bave betragtet nöiere saadanne Steder, hvor 

 t, Ex. en granilisk Masse strækker sig' med Forgreninger 

 înd i den tilgrændsende Bjerg-art, viste det sig^ paa mange 

 Punkter tydeligt nok, at delte Pbænomen slet ikke kunde 

 komme deraf, al Graniten virhclig* nogensinde i fluid Til- 

 stand var bleven presset ind i Revner i Sidestenen. Hvor 

 denne er en eller anden Skifer, faaer man især ved dens 

 Struktur Anledning til tydeb'gen at sec, at de Bum, 

 Granit-Bamificationerne indlage, aldrig* have været virke- 

 lige Bevner^ Graniten har derfor ikke erholdt den Plads, 

 den saaledcs bar, ved at sprenge Skiferen og tr\kke sig 

 ind deri. Dcrimod viste alle Forholdene ^) hen paa, at 



J) Fritningcr eller endo^j Smellningcr af Sandstccn, Leerski- 

 fer o. s. v. tier, livor de berore Granit, Crönslcen o, fl, vilde 

 i en saadan Beretning il.ke blive omtalte* Forandringer af 

 den Art har Ingen virkeligon sect. 



*) Herben borer og den Kjendsgjerning, som Vulkanisterne forgjæ« 

 vcssogc at boitraisonnere, at paadtf ;irame Steder, bvorcngra- 

 nitisk Bjcrgart optrædcr med Forgreninger i Sidestenen, indc- 



