328 Nogle Forhandlingas -Emner for Geolog^erne 



at erindres). 2. Det er altsaa langlfra, al Cliemien aidd 

 er den conipefcnfc Domstol, ved livillien gcolooisk-clic- 

 mlskc Stridsspörgsmaale kunne afgjöres» 3. Geologie og 

 Chemie ere Videnshaher, som gj ensidl geii lainnc hi- 

 staae hverandre j del er ingenlunde kun den sidstnævnlc, 

 som Î del indbyrdes Forhold formaaer al give, og" ingen- 

 lunde blot den förste, som i dette Forhpid har at mod- 

 tag^e. 



Af dem, der forlængsl have dannet sig^ herfra aldeles 

 forskjellige Forestillinger, ville vislnok disse Sætninger 

 her langtfra fîndes saaledes hegrundede, at Nogen derved 

 skulde kunne bringes til at skifte 31euing\ Jlellcr ikke 

 er der i del Fremforte selv for dem, der ikke slaae som 

 Modpart i Sagrn, forsögt mere end en Antydning- af, 

 hvordan beineldle Sætninger skulde være at etablere saa- 

 ledes, al de ^Irkeligen kunne blive Grundlaget for en 

 rigtig^ere Mclliode. i Geologien, 



I denne Videnskab kan iallefald en stor Forandring 

 ikke længe udeblive. Man bar i Geologien, i de faae 

 Aar, siden den traadte ud af sin förste Bariidoojstiîstand, 

 — siden den begyndte at blive en virkelig- Videnshab, 

 bidlii havt fuldt op al bestille med Uiulersogelsen af de 

 saakaldte normale Formationer, bvilke ved deres tydelige 

 Leiiiingsforbolde og Indbold af fossile Dyr- og Plante-Resler 

 strax lovede solide Resultater, og som derfor ganske na- 

 turligen allorförst opfordrede til Granskning. i)len man 

 er nu rykket saa vidt frem med delte Arbeide, at Touren 

 engang igjen snart ogsaa maa komme til hine andre lige- 

 saa vigtige Bildninger, de för saaknldte Urformationer, 

 de nuværende Geologers abnorme Bjergarler, plutonisbe 

 Dildiiinger o. s, v. Paa disses Fndersögelse bar man i den 

 nyere Tid virkelig kun anvendt forboldsviis megel liden 



