ved de sccindînavislic Natiirforslicres Mode &c. 329 



Flid^ cl sihkcrl UiII)\ltc var der Ihhc saa let at erlioltlc^ 

 efter livad iiiau ved de derhen iiiidcrtideii rctlcdc Dlik 

 troede at heincrKc^ syntes paa den Kant IlJmn Anledning 

 til llypolhescr, Tv i vi og" Sind at vente Foisl;ercn. Saa- 

 ledes var man {jlad vedj at Cliemilierne, for hvem det er 

 eaa nalnrligtien eller anden ledig- Time alrecreere sig med 

 g^eologiske Spcculafionerj saagodtsom ganske overlogc 

 delte Dcparlenicnt af A^idenshahen. Men saalcdes skede 

 det, al man angaaendc de derhen hörende Gjcnstande 

 hidtil ikke synderligen har faaet at vide, hvorledes de 

 virkelig' ere, men kun hvorledes de, hedömle fra et 

 vist chemiîïli Standpunkt, maae være. Og* dette er en 

 hoist væscntlrg^ Mangel ; thi lam saare lidet a( den sande 

 BeskalTenhed formaaedc her Theoricns ideale Billeder at 

 gjeng^ive. iXaturen istandhragtc sit Verk ved at arheldc 

 som fuldkommen lierre og* Mester, med aldeles fuldstæn- 

 dige Midler^ hvorledes da muligt, at man, i Besiddelse 

 af en fragmentarisk lùinskah om Stof og Kraft, og* ved 

 dermed at kunne tilveiebringe enkelte underordnede Ef- 

 fccter, mecr eller mindre lignende dem i det store Nalur- 

 verk, skulde kunne gjælte sig* til det sidstes rette Art og^ 

 Væsen! — Naar nu Geulog-erne, det vil sige Forskere, 

 som hunne og* ville ofre de geognosti^ke Forholdes Un- 

 dersögclse fornöden Tid og^ Kraft, hvad for Ghemikerric 

 ikke var muligt, — endelig* selv komme til al hearheide 

 delte af dem saa meget forsömte Feldl af Videnskahcn, 

 saa vil Uligheden mellom hine Gja^tninger og* sehe Tin- 

 gene strax noksom vise sig*. Men fra delte Öiehlil; >il 

 en Fremgangsmaade, heel forsïgcllig fra den hidtil fulgte, 

 Llive indfört 5 man vil vogle sig* for denne Behandling' af 

 Sageruc, under hvilken saagodlsom det Hele hliver slaa- 

 cnde ved de fra Standpunkter udcnfor Geologien med- 



