330 IVog:le Forhandlings -Emner for Geolo(ferne 



Lrag^te Forestillinger om, hvorledes Gjenstandene niaae 

 væref man vil fremforalt sög-e al udfinde, hvorledes de 

 virkelig' ere^ korf, umiddelbar Observation vil ogfsaa 

 her blive det væsentlig-ste Slylîkc af Arbeidet 5 tbi , — vi 

 gjentage det nok eng^ang — , Nalurverket lader sig- ikke 

 gjætfe. Men herunder ville og' Geolog"ien og' Chemien 

 ufeilbarligen komme til al irfdtage den rette indbyrdes StiU 

 Jing'. Erhvervede paa fuldkommen leg'itim Vei ville de ved 

 den gfeog^nosliske Erfaring* vundne Erkjendelser ikke knnne 

 nægles Tillid, om de end undertiden, angaaende g-eolor 

 Jog'iük-chemiske Spörgsmaale, maalte komme til at befinde 

 sig fremom den almindelige Chemies Resultater; at for- 

 saavidt de tvende Videnskab^r, — hvilKc maae folge netop 

 modsattc Veie, idet Geologien beg-yndende ovenfra strax 

 maa gaac lös paa Uodersögelsen af det hele færdige Na? 

 tur-Bygverk, medens Chemien bar begyndt nedenfra med 

 dets enkelte Stykker, — at disse Scientser ved Besvarel- 

 sen af Opgaver, som interessere begge, kunne og skulle 

 bolde lige Skridt med hverandre, vil da indsees al være 

 den urimeligste Fordring, og aldrig vil det falde INogen 

 ind at betegne Frerasætlelscn af geoîogfsk-chemise Erkjen- 

 delser, der alene ere erhvervede ved geognostiske Under- 

 sögclser, som en Ilen forud for selve Videnskaben, nemlig 

 som INogel, der er ulovligt. Delte Udtryk vil derimod 

 hlive anvendt, ifald endnu IXogen skulde fortfare med den 

 Praxis at ville etablere som geologiî>ke Læresætninger 

 bvad, uden endnu at være Resultat af geognostisk IJnder- 

 sögelse, ikkun er udsprungel af cbemiske Belragtninger. 

 I Chemien ikke mindre end i Geologien ville til alle Tider 

 mange Ting være problematiske, og i begge Videnskabcr 

 ville Hypotheser aldrig mangle. Men en ligeligere For- 

 deling af disse, end den hidtilværende, vil charakferisere 



