Bidrag' til KimsLab om norske 3Iineralicr. ÎI47 



Gneis, ofte Icdsajjct af Kohljcrkiis, o(y >iser iiæsteii p:ia 

 alle Steder den Eiendoinenelip^lied, at Feldspallien i dets 

 ]\ær|jt'd er j>jenncnidra(jet af oLkerguIe Aurer. 



IL Wohloiit. 



Af Berj; studerende Weibye erholdt jcj>- en liden Prove 

 af et Mineral, som lian liavde fandet paa Rödkindliolmeu 

 ved Fredriksværn, og som, efter dets Udseeiide at döinme, 

 svnes at være ^Völilerit ^). — Bcrgstuderende Selieel fandt, 

 i ]\ærlicden af Jernverket Barhevij;' (omirent IJ Miil fra 

 Brevig), et Mineral i ikke ubetydelig Wængdc indvoxel 

 i Zirkonsyeniten, hvilket, ved flygtig Betragtning, ligner 

 en nyreformet indvoxet Granat eller Zirkon» Det b^sidder 

 Blad(>jennemgange i een Beining, har en Haardhedsgrad 

 mellem Feld:>palhens og Apatitens, harpixartig Glasglands, 

 lysegnu! Streg, en spee. Vægt af 3,01, et mere eller min- 

 dre fuldkomment musligt Brud, og er i de reneste Stykker 

 gjennemskinnende med brunnagtig granatröd Farve. For 

 Blæseroret smelter det under nogen Opkogning til et 

 grönagtigl Glas, og giver ellers Beaktioner af Jern, Kisel- 

 jord og Mangan. Ved en fjvalitativ analytisk Ündersögelse 

 paa den vaade Vei fandl jeg folgende Bestanddele : Kise'- 

 jord, Tanlalsyre, Jernoxyd, Kalkjord, Natron, lidt Mangan 

 og Spor af Talkjord. Muligens indeholder det ogsaa en 

 liden Mængde Zirkonjord. Efter disse Egenskaber kan 

 man antage, at dette Mineral er at betragte som el Slags 

 Wöhlerit, i hvilken en stor Deel af Zirkonjorden , mnli- 

 gens selv den hele 3!ængde deraf, er erstattet ved Jern- 

 oxyd. Mineralets mörkere Farve vilde herved være let al 

 forklare, men dets ringere spee. Vægt kanskec mindre 



») Dette Tidskrift, Bd. 4, H. 2, S. 165. 



