370 Th. Scîiecrer 



Ij(!(læ!il;et Terrain, tlop- r.ogol sömltnfor secs endnii nogle 

 atislaaende Partier af den samme Leerskifcr, som fandtes 

 öslenfor Grvt-Elven. Paa Veien til Gaarden Næssel, der 

 l:j>p'er temmelig' höit over Daihnnden, sees allerede mange, 

 lildecis meget store Brndstyî;l;er af en Bjergart, der nu 

 lierefter bliver raadende langsmed Espedals-Vandcl. Denne 

 Bjergarl [indes i fast Klippe omkring- Gaarden Næsset, 

 og- jeg' formoder, at dens Gra-ndse fölger Gryl-Elven et 

 godt Stykke mod Nord og' Nordost 5 hvorledes den fort- 

 sættes mod Sydj er vanskeligere at gjælte» 



For Korllieds Skyld vil jeg- kalde Bjerg;arten, der 

 viser sig- fra Gaarden Næsset mod Nordost, Syenit-Gneis» 

 Dette turde rigtig-nok være et î flere Henseender mindre 

 passende Navn, men da det kun skal gjælde interimistisk, 

 gjör det neppe nog-en Skade* Uden en nöiere cliemisk- 

 mineralogisk ündersögelse af denne Bjergart, der oplræ- 

 der i mangfoldige og' ofte aldeles fra hiiianden for&kjellige 

 Yarieteter, vil del neppe være muligt at erholde en rigtig^ 

 Idee om dens egentlige mineralogiske Constitution, og 

 fölgelig' heller ikke at udfinde et passende Navn for 

 samme. 



Syenit-Gneisen er sammensat af to Hovedbestanddelc : 

 Feldspath og" Hornblende, hvilke Mineralier snart opiræde 

 hvert for sig', snart i forskjellige Blanding- med hverandre. 

 Det sidste Mineral, udskilt i större eller mindre Striker 

 eller i Baand, ja selv som stokformige Masser, er det i 

 Regelen, som bevirker en Parallel-Struktur, der ligner 

 Skiktning'. Saavidl kan altsaa den valgte interimistiske 

 Benævnelse, Syenit-Gneis, iallefald g^jælde som passende^ 

 men videre gaacr det hermed ikke, som af det Folgende 

 vil sees. 



Intelslcds paa mine ofte til forskjcllig^c Sider afvigende 



